274 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
A hegykönyv legelsö kettös lapjat az esküminta foglalja el piros, kek, särga 
es zöld levelekböl Es virägokböl ällö csoportozatok köze zärt keretben, a nyom- 
tatott betüt utänzö piros Es zöld betükkel. 
Ezutän következik egy rövid jegyzökönyvi kivonat, mely elmondja latinul, 
hogy Zala väarmegye urai, a praelatusok, bärök, mägäsok &s nemesek egyeteme 
1752-ben 30 pontban ällapitotta meg a hegyarticulusokat. Ezt nyomon követi a 
30 articulus felsoroläsa magyar nyelven. Az egyes pontozatok fogalmazäsa meg- 
lehetösen laza, sok helyütt alig Eerthetö, sok benne a latin szö s egy €s ugyan- 
azon dologröl több helyütt is rendelkezik. A felsoroläst az utolsö lapon a vär- 
megye fötisztjenek, Döczy-nak a maga eredeti pecsetjevel ellätott felolvasäsi zära- 
deka lätja el 1756. Evi kelettel, alatta az akkori hegybirönak HAmos JAnos-nak 
alairasa Es «a közönseges helysegnek szokott Elö pecsetje» a szölötökevel. Mind- 
ezekböl kitünik hogy az 1752-ben hozott articulusokat 1756-ban hirdettek ki B.- 
Tomajban. Az utolsö lapon levö költsegjegyzek megmondja hogy a compactornak 
fizetett 5 frton kivül a betük festesere Es aranyozäsära 1.35 frtot, a rotariusnak az 
articulusok leiräsäert 2.— frtot, a föbirönak, a felolvasäsi zäradekert es pecsetjeert 
1.50 frtot s vegül a notariusnak a miert a könyvet a föbiröhoz hitelesites vegett 
elvitte, üti költsegre 15 penzt fizettek s igy az egesz hegykönyv az elsö functiok 
megkezdeseig 10 frtba került. Az 1756. Evröl meg az azon &Evi hegybirösäg van 
nevszerint felsorolva. Ezt kellett volna követnie az adäs-vevesek jegyzökönyvenek; 
ennek a czimlapja «Prothocolli anni 1756» felirässal megvan ugyan, de maga a 
jegyzek csak az 1764. Evvel kezdödik s a mäsodik articulus-sorozat möge van 
kötve. | 
Egy csom6ö üres lap utän kezdödik a mäsodik articulus-sorozat. Az elsö 
lapot a czim foglalja el «Articuli promonthoriales pro promonthorio Badatson.» 
A mäsodik lapon latin jegyzökönyvi kivonat mondja el, hogy Zala varmegye külön 
e czelra kiküldött bizottsaga 1769-ben az 1752-diki articulusokat revideälta, kijavi- 
totta €s kiegeszitette. Erre következnek az uj articulusok; lenyegükben ezek a 
regiekkel egyeznek, de a bizottsäg a 30 pontböl 31-et csinalt, mert az 1752-diki 
29. articulust kettöre bontotta fel, s ehhez a 31-hez csatolt egy ujat a 32-et, 
mely az ellenälläs megbünteteseröl es a büntetespenzek elszamolasäröl intezkedik. 
Ezt lezärja ugyanazon Döczy föbirönak fölolvasäsi zaradeka 1770. Evi kelettel. 
Csakhamar szüksegesse vält azonban meg ket articulus felvetele, egyik a bormer- 
tekröl, masik a szölömunkäsok kenyeztetese ellen s ezek mint 33. Es 34. articulusok 
nyomon követik a zäradekot s külön 1776-ban kelt zäradekkal vannak ellätva. 
Amint lätjuk tehät, az articulusok a felmerült szükseg szerint mödosultak es 
‚bövültek s igy a k&p, melyet belölük a hegyközsegek eleteröl megvazolhatunk, 
különösen az 1752. es 1776 evek közti kort jellemzi. Csinältak-e azöta ujabb 
mödositäsokat, Ujabb articulusokat, nem tudjuk, egy bizonyos, hogy a hegykönyvbe 
bejegyezve nincsenek. Kesöbbi idökre csakis az adäs-vevesi jegyzek terjed, mely 
1764. evvel kezdödik es 1856. evvel zärul be. Hiänyzanak a bünteteslistäk, a hegy- 
birösägi välasztäsok s a hegyseg £letere vonatkozö minden egyeb feljegyzesek is. 
A felsoroltakon kivül mindössze 1872-böl van egy itelet feljegyezve, mely szerint 
Torh GYörGYNET azert, mert GöczAn GYörsYy szölejenek kütjaban disznöbelt mosott 
ki, a mi «az egeszsegnek roppant kärära» van, 3 frttal büntette a hegybirösäg, 
melyböl 1 forint az elüljärösäg napi dija, 2 pedig a hegyközseg reszere maradt. 
1874-böl harom bekes kiegyezessel vegzödött ügyröl van rövid feljegyzes, mely- 
