A Balaton-melleki lakossägi neprajza. 279 
akadt gazdäja a disznönak, azt leöltek, hüsäböl a kärvallott embert kielegitettek, a 
maradekon pedig a hegymester &s a behajtäsban reszesek osztozkodtak; ha azon- 
ban a sertesnek gazdäja akadt, annak a jöszägot vissza kellett adni s vele a kärt 
kellett megterittetni. Mär ha öreg marha (ökör, tehen, 16 vagy mäs szarvasmarha) 
avagy kecske tett kärt, a hegybirö mindenik utän 25, kesöbb csak 20 penz birsägot 
vett s mig a marha gazdäja a kärvallottnak a hegybirösäg ältal megbecsült kärt 
meg nem teritette, marhäjäat vissza nem kapta. Szt-Märton naptöl Szt-György- 
napig a birsäg csak 10 penz volt s ezt sem kellett megfizetni, ha a marha «szala- 
däs közben a päsztornak vetke nelkül» tett kärt. Ha azonban valaki a marhät 
szäntszändekkal bocsätja a szölöbe, vagy a marha azert ment a mäs szölejebe, 
mert a gazda rossz gyepüjet vagy kapujät nem javitotta ki, a hegybirösäg ältal 
felbecsült kär megteritesen felül elsö esetben 4 frttal vagy 12 pälczaütessel, a 
mäsodikban 3 frttal vagy 9 pälczaütessel büntetödött, a penzbüntetetes ?/,-a az 
urasägot, !/,-a a közseget illetven (2., 10., 14.). 
A bujkälva vadäszö6 emberektöl a hegymesterek elvettek a puskät, ha a 
vadasznak kutyäja volt, azt lelöttek, a puskät vagy mäs fegyvert ätadtäk a földes- 
urasägnak; Szt-György naptöl kezdve szüret vegeig pedig a vadäszatot mindenki- 
nek — meg a szölöpäsztornak Es a vinczellernek is — mesgtiltottäk (9.). 
Ha valaki tüzet csinält a szölöben s abböl gondatlansäga miatt mäs szölö- 
gazda gyepüje, szöleje, oltvanya vagy epülete is megkärosodott, a kärt böcsü 
szerint megteriteni, az urasägnak 4 frt, a hegybirönak 2 frt birsägot fizetni tarto- 
zott (16.). 
A hegymesterek a szölök mindennapos megjäräsa közben arra is felügyeltek, 
hogy a vinczellerek vagy szölömunkäsok maguk se tegyenek kärt a szölöben gaz- 
däjuk tävolleteben, ha kisebb kärtetelt tapasztaltak, a munkäst vagy vinczellert 12 
penzre büntettek, ha a kär nagyobb volt, azt idejekorän hirül kellett adni a 
szölösgazdänak Es a helysegnek is (17.). 
Kemenyen üldöztek a lopäst. Ha valaki ashegyen gyümölcs- vagy egyeb 
aprölekos lopäsban tapasztaltatott, 4 frttal vagy 12 pälczäval büntettek; ha hordö- 
kat vagy mäs egyeb eszközt — 12 frt ertekig — lopott, 6 frttal vagy 18 pälczä- 
val büntettek. Ha pedig valaki pinczet tört fel vagy több izben, vagy nagyobb lopäst 
követett el, mely törvenyes iteletet követelt, azt elfogtäk s vagy a földesurasägnak 
adtäk ät, vagy a värmegye fogsägaba küldtek. Ha a szölösgazdänak a cseledje 
lopott, vagy a szölösgazda pinczeje vagy szölöje körül lopott portekät talältak, a 
gazda ugyan esküvel magät megmenthette, de azert azt, kire a lopäs häramlott a 
kär megteritesen felül a fentiek szerint a lopäs mivoltähoz kepest, az orrgazdät 
pedig a tolvajokhoz kepest duplän büntettek meg. A birsägböl 2 resz az urasäge, 
1 a helysege (8). De meg azt is megbüntettek, a ki a tolvaj elfogäsäban tärsät, 
ki erre segitsegül hivta, nem akarta segiteni — meg pedig 4 frttal vagy 12 pälcza- 
ütessel (9.). 
Erösen sujtottik a paräznasägot is. Ha a hegyen akär szabad, akär 
häzasembereket paräznasägban tetten ertek, a biinösöket azonnal el kellett fogni 
s ahhoz a földesürhoz vezetni, kinek jobbägyai voltak vagy a kinek földjen laktak, 
hogy a földesurtöl vegy&k megerdemlett büntetesüket; ilyeten bünösök megfogä- 
saert a hegybelieknek minden egyes szemely utän 1 frt järt (8.). 
Nem engedtek meg a szölöben a verekedest sem. Ha szabados parasztok 
egymäst szidtäk vagy gyaläztäk, vagy egy a mäst megverte &s wert eresztett rajta, 
