A Balaton-melleki lakossäg neprajza. Ku: 289 
Meggy — szilva — öszibaraczk ; Öszöd ; 
» » —- ’eper: Kiliti; 
» — eper — szilva: Fokszabadi ; 
Öszibaraczk — szilva — eper: Cschi: 
Diö — mandula — szilva: Tihany. 
VI. Allattenyesztes. 
Az ällattenyesztes a Balatonmellek 50 falujaban ma mär mint önällö foglal- 
kozäs egyältaläban nem szerepel, hanem tisztän a földmiveles kereteben s csak a 
gazdälkodäs szüksegleteire korlätozva üzik azt. Legott kitünik ez abböl, hogy az 
55.500 lakosra vagyis 11.784 gazdasägra mindössze 25.307 szarvasmarha, 6.109 16, 
34.110 sertes es 35.635 juh vagyis egy gazdasägra ätlagban csak 2 szarvasmarha 
s 3—3 sertes es juh esik, löböl pedig csak 2 gazdasägra jut 1! Regen az ällat- 
tenyesztes sokkal nagyobb volt, a deli parton a juhäszat, az Eszakin a sertestenyesz- 
tes virult, de az ötvenes &vekben a legelöknek tagositäs folytän valö felosztäsa, 
majd a hatvanas evekben a gabonatermesztesnek minden mäs gazdasägi äg rovä- 
sära valö eröszakoläsa, vegül a lakossäg szaporodäsa s az &letnek, az igenyek 
fokozödäasäval együtt haladö ältalänos dräguläsa a termöföldnek jövedelmezöbb 
kihasznaläsära kenyszeritette a nepet, mely evröl-evre többet höditott Es hödit az 
allattenyesztes alapfelteteleböl, a retböl Es legelöböl. 
 1896-ban a mezögazdasägi statisztikäb6l összeällitott adatok szerint a Balaton 
melleken összesen 15.641 k. hold területü ret volt, mely igy az 50 közseg egesz 
területenek 6°2°/,-ät tette; ebböl az Eszaki partra 36°/,-kal esett több (9024 k. h. 
— 7.4°/,), mint a delire (6617 k. h. = 50°/,). Abszolut ertekben az £szaki parton 
legkisebb retje volt Kövesdnek (22 k. h. = 1'7°/,), legnagyobb (2705 k. h. = 
20:3°/,) Keszthelynek; a deli parton a minimum Faluszemesre (54 k. h. — 0'9°/,), a 
maximum Kilitire (939 k. h. 8'1°/,) esik. A közseg hatäranak nagysägähoz viszo- 
nyitva relativ ertekben az Eszaki parton a ret legkisebb volt Szepezden (24 k. h. — 
0:5°/,), legnagyobb B.-Edericsen (509 k. h. — 24:6°/,), a deli parton a legkisebb 
Faluszemesen (54 k. h. — 0'9°/,), legnagyobb Vörsön (512 k. h. = 13'2°/,). 
A legelö a Balaton melleken 1896-ban összesen 27.603 k. holdat, az egesz 
terület 10'8°/,-ät tette ki; ebböl a deli partra 31°/,-kal (15.676 k.h. =: 11'7°/,) esik 
több, mint az &szakira (11927 k. h. = 9'8°/,). Az Eszaki parton abszolut ertekben 
legkisebb legelöje volt Aräcsnak (12 k. h. = 0:5°/,), legnagyobb Keszthelynek 
(2995 k. h. — 19:3°/,); relativ Ertekben a minimum ugyan Aräcson marad, a maxi- 
mum azonban Egenföldön van, a hol 769 holddal az egesz hatärnak csaknem 
fele (46:6°/,) legelö. A deli parton ügy abszolut, mint relativ ertäkben legkisebb 
legelöje van Boglärnak (181 k. h. = 4°9°/,), legnagyobb B.-Magyarödnak (2602 
k. h. = 47'49%),). 
Az ällattenyesztes czeljaira tehät retben &s legelöben a Balaton melleken 
összesen 43.244 k. hold —= 17°/, äll rendelkezesre, s minthogy az &szaki parton 
36°/,-kal több a ret, mint a delin, de viszont a delin 31°/,-kal több a legelö, mint 
az eszakin, vegeredmenyben a ket partnak e czelböl rendelkezesre ällö területe 
alig ter el egymästöl; az. &szaki parton ez 20.951 k.h. (= 17'2°/,), a delin 22.293 
k. bh. ( 167°/,)-ot teven ki, a különbseg csak 1342 k. h. vagyis a deli parton alig 
5°/,-kal van több ret &s legelö, mint az eszakin. 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. köt. 2. resz, 19 
