290 A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
Ebböl termeszetszertien az következnek, hogy az ällattenyesztes a Balaton 
ket partjän is meglehetösen egyforma s a retek Es legelök e sajätos megoszläsa 
mindössze az iställözäsi rendszert befolyäsolja. Am, ha csak nagyjäban is figye- 
lembe vesszük az ällatällomänyra vonatkozö kimutatäsokat, s lätjuk, hogy a deli 
parton szarvasmarha &s sertes 50°/,-kal, 16 68°/,-kal, juh 33°/,-kal van‘ több, mint 
az eszaki parton, legott kitünik, hogy a fenti adatok csakis a retek Es legelök 
területet jelzik, de minösegüket meg nem mutatjäk, pedig hogy a minösegben a 
különbsegnek nagynak kell lennie, bizonyitja az ällatällomänyban valö különbseg 
nagysäga. 
A retek es legelök minösegeben levö különbseget megvilägitjäk az 1885, 
evre vonatkozö6 kataszteri becslömunkälatoknak az elöleges tiszta jövedelem meg- 
allapitäsara vonatkozö reszletei. 
Ezek szerint a retek holdankinti tiszta jövedelme az &szaki parton 650. a 
delin 6'76 frt s igy a deli part retjei mär ezen minimalis megällapitäsban is 0'26 
frttal Eertekesebbek, mint az Eszaki part retjei, legsilänyabb retje van az £szaki 
partnak Zalaväron (271 frt), a delinek Siöfokon (270 frt), legjobb retje van az 
eszaki partnak Almädiban (13:50 frt), a delinek Zamärdiban (8'82 frt). — A lege- 
lök holdankinti elöleges tiszta jövedelme az €szaki partra ugyanazon munkälatok 
alapjan 0.77 frtban, a delire azonban ]J'99 frtban volt megällapithatö, a minimalis 
holdankinti tiszta jövedelem csak 0'40 frt s ezt az Eszaki parton 9 közseg (Bal.- 
Füred, Aszöfö, Örvenyes, Udvari, Akali, Zänka, Rendes, Salföld, Tördemicz) erte 
el; a maximum az &szaki parton Szigligeten 2'283 frt-ig emelkedett. A deli parton 
a legsilänyabb legelö B.-Magyarödon (0'45 frt) van, a legjobb B.-Szt-Györgyön 
(4°43 frt). E kulcsok felhasznäläsäval kiszämitvän az egyes partok retjeinek €s lege- 
löinek jövedelmet, kitünik, hogy a deli part retjei Es legelöi összesen ätlagban 
csaknem 2'/,-szer (=140°/,-kal) jobb minösegüek, mint az &szaki partnak az ällat- 
tenyesztes czeljaira valö s csaknem ugyanolyan nagysägü területei, a miböl immär 
teljesen megerthetö, hogy az ällattenyesztes az ällatfajokra valö tekintet nelkül a 
deli parton ätlagosan 50°/,-kal nagyobb, mint az &szaki parton. 
Az ällattenyesztes hätterbe szoruläsänak egyik okäul a retek Es legelök 
fogyäsat emlitettük; ennek a nagysägät is megaällapithatjuk legaläbb az 1885-töl 
1896-ig terjedö idöszakban a földadö-kataszter Es a mezögazdasägi statisztika 
adatainak alapjan; a Balaton melleken a ret Es legelö 1885-ben összesen 45.131 
k. h. területet foglalt el, mely 1896-ig 43.244 k. holdra szällt le s igy a ret Es 
legelö területe 1887 k. holddal vagyis 4°/,-kal csökkent, melyböl a retre 297 k. h., 
a legelöre 1590 k. h. jut. Epen a mezögazdasägi statisztikäb6l tünt az ki, hogy a 
ret Es legelö fogyäasa orszägos s a Dunäntülra kivälöan jellemzö jelenseg s a 
Balaton melleke is ezt tükrözteti vissza. 
A Balaton mellekenek mint egesz hazai ällattenyesztesünknek is legerteke- 
sebb ällata a szarvasmarha,; ezek szama az 50 közsegben 25.307-et tesz ki, mely- 
nek ?/,-e az Eszaki, °/,-e a deli partra esik. Az eszaki parton härom olyan közseg 
van, melyekben a szarvasmarha szama szäzon alul marad (Almädi, Kövesd, Rendes), 
de csak egy van olyan, a melyben 1000 föle emelkedik (Keszthely). Mär a deli 
parton a minimum is 201 (Ordän) s hat olyan falu van, melyben a szarvasmarha 
szama az 1000-et meghaladja (B.-Magyaröd, B.-Szt-György, Lengyeltöti, Endred, 
Kiliti &s Fokszabadi); ezek közül Lengyeltöti (mint latifundiumos hely) 1779 darab- 
bal Eri el a maximumot. Mig egyältaläban egy gazdasägra 2:1 marha esik, de 
