292 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
külön veve a ket partot az Eszaki parton egy gazdasägra csak 1'4, a delin ellen- 
ben 3'4 marha jut. | 
Faj szerint a Balaton melleken häromfele szarvasmarhät különböztetünk meg: 
a magyar-erdelyi feher, illetöleg darvasszörü fajtät, hozzäszämitvän a mokänyt &s 
riskät is, mint hazait, toväbbä a pirostarkät, borzderest &s egyeb szinest, mint 
nyugateuröpait s vegül a bivalyt. Az egesz szarvasmarha-ällomänynak a magyar 
fajta 74%/,-ät, a nyugateuröpai 21”/,-ät, a bivaly csak 5°/,-ät teszi ki. Az &szaki 
part marha-ällomänya sokkal kevesbbe kevert mint a deli; mert mig az &szaki parton 
az ällomänynak 80°/,-a hazai, 19°/,-a nyugati s 1°), bivaly, addig a deli parton 
csak 70%/,-a hazai, 23%), -a nyugati szarvasmarha, &s 7%/, jut a bivalyokra. Ügy az 
idegen marhät mint a bivalyokat fökent a nagybirtokok honositottäk meg, melyek 
a szarvasmarhänak nemcsak munkaerejet, hanem tejhasznät is ertekesiteni törek- 
szenek. A bivaly minden valöszinüseg szerint a Balkäu felöl — a hol otthonos — 
került ide, elterjedeseben azonban ügy lätszik a Balaton termeszetes hatärt von, 
mert mig a deli parton 1001 darab van belölük, az Eeszakira csak 135 jut. 
A balatoni ember a szarvasmarhät igy különbözteti meg: a hazai fajokat 
magyar fajtanak mondja, a nyugateuröpai fajteheneket cszraknak (a csira szö a 
szint jelzi, vöröset jelent, az ällatra alkalmazzäk, de elöfordul az emberek güny- 
neveben is); a harmadik a dihal vagy bıha). A marha szarvänak älläsa: szeles, fönn- 
allo, pörge, vellas, bubos, csakos, kuli Es magos,; ertenek a szarv görbitesehez is, 
a mit ügy csinälnak, hogy meleg pompost (kenyeret) hüznak a szarvra s akkor 
iränyitjäk. A szarvatlan marhät duganak mondjak. A marha szörenek szine: feher, 
Jeges, füstös, csira (= tarka), vörös, zsömle, pirok, pirosczifra (a czifra itt: tarka 
ertelemben), fekete, feketeczifra, kek, kekes, szöke, almds, daruszörü. — Marha- 
nevek: Bäbos, Bakor, Bäräny, Bärsony, Bätor, Betyär, Bimb6, Bodor, Bokros, Boros, 
Böske, Csäk6, Csärdäs, Csengö, Czedrus, Czimer, Czirkusz, Czitrom, Czukor, Czuk- 
ros, Dajka, Darı, Dongsö, Duhaj, Fäni, Fätyol, Fegyver, Ficzkö, Föcske, Füge, 
Füttyös, Galamb, Gombos, Gyopär, Gyönge, Gyöngyös, Hajas, Hattyü, Himes, 
Huszär, Jambor, Jeges, Julcsa, Jutka, Kardos, Käplär, Käve, Kedves, Kökeny, Kör- 
mös, Lantos, Madär, Meggyes, Merges, Muczi, Muki, Muszka, Narancs, Nyalka, Pik- 
tor, Pirök, Pompäs, Pörge, Rendes, Rigö, Röka, Rözsa, Samü, Sarmäny, Sörös, 
Sudär, Szajkö, Szarka, Szarvas, Szattyän, Szegfü, Szemök, Szidi, Szilaj, Szöke, 
Tatär, Täbläs, Tuba, Tükrös, Velläs, Vidäm, Vidra, Villäm, Virag, Zsemle, Zsid6. 
A Balaton mellekenek löällomänya igen csekely; összesen 6109 darabböl all 
s igy ältaläban egy gazdasagra 0:5 16 jut; a ket part közül ebben az esetben is 
a deli a gazdagabb; mig az &szaki part egy-egy gazdasägära ätlag 03 16 jut, a 
delin 0:8! Szinte hihetetlen, hogy vannak falvak, melyekben csak 2 (Rendes), 7 
(Salföld), 6 (Szepezd) lö van s hogy az 50 falu közül 30-ban a löallomäny darab- 
szama a 100-0on alul marad. Legtöbb lö — 495 darab — van Lengyeltötiban a 
Balaton-mellek egyik fö &s mintaszerien kezelt latifundiumänak szekhelyen. A 
Balaton &szaki partjan különösen a kisebb falvakban, mint p. o. Örvenyesen &s 
környeken az a szokäs, hogy lovat ällandöan egyältaläban nem tartanak, hanem 
csak a nyomtatäs idejere veszik, azutän eladjäk s az ärän ökröt vesznek s ezzel 
marhaällomänyukat gyarapitjak. 
A Balatoni ember a lovakat igy különbözteti meg: sarcsaorsu, hokaorri, csu- 
lagosfejü €s keselabu. A lovak szine: piros, pej, fekete, sarga, szürke, egerszörd, 
vadderes, legyes, fako, almape), almasszürke, seregeszürke, bärsonyfekete, aranyszörl, 
