A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 293 
sarga. — Lönevek: Barna, Bärsony, Betyär, Bimb6, Bujär, Bujtär, Burkus, Büszke, 
Csillag, Csinos, Csipke, Czeda, Czedrus, Daräzs, Dama, Deres, Fäczän, Flöra, Föcske, 
Fura, Gärdäs, Gida, Julcsa, Kedves, Kese, Kicsiny, Kincsem, Komtesz, Korhely, 
Lengyel, Linda, Madär, Meggyes, Merges, Mirza, Muczi, Mujki, Ond6, Orient, Padi, 
Pajkos, Pajzan, Pali, Pejkö, Pille, Rigö, Rita, Ruzsa, Särga, Simli, Szellö, Szikra, 
Tatär, Tünder, Tüzes, Vidra, Villam, Zsivany, Zsuzsa. 
A szamärällomäny egeszen lenyegtelen, a 219 darabböl 70 esik az &szaki, 
]J49 a deli partra; különösen a szölösgazdäk szeretik s ketkerekü kordeba fogva 
bor s egyeb pinczekellekek szällitäsära hasznäljäk. 
A muläk — öszverex szäama meg kevesebb, összesen 14; ebböl is 8 Bada- 
csony Tomajra esik, a hol ugyancsak a vinczellerek hasznäljäk. 
A szamär- €Es mulanevek rendesen teljesen egyeznek a lönevekkel, de sokkal 
kevesbbe vältozatosak; az ältalam tiz helyen összeirt mintegy ötven szamärnak &s 
mulänak mindössze hat neve volt: Betyär, Csinos, Czeda, Lujza, Madär, Vizsla. 
A kecsketenyesztes is jelentektelen, összesen 50 darab van, melyböl 22 az 
eszaki, 28 a deli partra esik. 
Ezeknel mär nagyobb jelentösegü a sertestenyesztes. A mezögazdasägi statisz- 
tika 34.110 darabot irt össze, melyböl 13.408 az &szaki, 20.702 a deli partra esik; 
ätlagban egy-egy gazdasagra 3 darab esik. Legkevesebb van Rendesen (98) es 
Egenföldön (77), a többi helyen szämuk a szäzat meghaladja, 6 helyen (Keszthely, 
Köröshegy, Zamärdi, Endred, Fokszabadi es Bfö-Kajär), az 1000-en, söt 3 helyen 
Kenesen, Lengyeltötin &s Kilitin) a 2000-en is tülemelkedik; a maximum Kiliti- 
ben van 2488 darabbal. 
A Dunäntülnak tudvalevöleg meg a XVIII. szäzadban is megvolt a maga 
külön sertesfaja, melyet a gazdasägi irodalom bakonyi diszno neven ismer; a XIX. 
szäzadban azonban Jözser nädor kisjenöi uradalmäböl ältalänosan elterjedt a kondor- 
szörü szerbiai diszno, mely ma mär a hazai disznöällomänynak °/,,„-Et kepezi, az 
Alföld eredeti disznöfajat — a szalontaıt — teljesen kiszoritotta, a bakonyit pedig 
csaknem egeszen ätalakitotta. A Balaton melleken meg mindket fajta megvan; a 
bakonyit a balatoni ember lelög6 füleröl siskafülinek nevezi, ez igen merges faj 
s a kutyät nem sziveli; a kondorszörii szerb disznönak gicza a neve s ma mär 
tülnyom6 többsegben van a siska fülü fölött. A balatoni gazda a hizlaläst ältala- 
ban csak kicsiben tizi, mert csakis a maga szüksegleteinek fedezesere törckszik, 
karäcsonyra disznajät meghizlalja s akkor leöli. Nagyban val6ö hizlaläs csak az 
uradalmakban folyik. Ennek megfelelöen zärt ällandö nyajakat is csak nagy bir- 
tokokon talälunk, mig a kisebb gazdäk naponkint összehajtott, de naponkint fel 
is oszlö csürhekben legeltetik serteseiket. Nevet a disznöknak is adnak, de csak 
a jeleseknek; ilyen disznönevek: Baka, Barna, Bodor, Hajas, Huszär, Kardos, Käp- 
läar, Kese, Laczi, Siska, Sudär, Vidra. 
Mig a sertesteny&sztes a Balaton melleken ma is ältalänos elterjedesü s 
megvan kivetel nelkül minden faluban, addig a juhtenyesztessel csak szörväanyosan 
talälkozunk. Az egesz ällomäny 35.635 darabböl äll, melynek °/,-e az &szaki, */,-e 
a deli partra esik. 11 olyan közseg van, a melyben juh egyältaläaban nincs s 10 
olyan közseg, melyben 64-en alul van a juhok szäma, vagyis a hol semmi gazda- 
sägi jelentösegük nincs. A többi 29 közseg közül 17 ben szämuk a 100 es 1000 
közt van 8-ban az 1000-et, 1-ben (Fokszabadi) a 2000-et, 1-ben (Lengyeltöti) a 
3000-et, 2-en (Keszthely &s Kiliti) az 5000-et is maghaladja a szäamuk; a maxi- 
