294 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
mumot — 5958 darabbal — Kiliti mutatja fe. A hol a Balaton melleken a juh- 
tenyesztesnek ma valamelyes jelentösege.van, ott az kivetel nelkül uradalmakhoz 
van kötve,; a nep iparszerüen nagyban sehol sem foglalkozik vele. 
A juhfalkak a Balaton mellett rendesen 4—500 darabböl ällanak s fajra nezve 
ältalänosan a merino-juhot tenyesztik. A kosok szarvälläsa: pörge, tablas, vagy szori- 
os. Az egyes falkavezerek nevet is kapnak; ilyen falkavezernevek: Sudär, Tabläs, 
Pörge, Karcsü, Csäkö, Huszär, Baka, Rigö. A vezereken kivül meg csak a gweles, 
vagyis szelid, a juhaszhoz közeledö jambor nöstenybirkäknak adnak külön Edesgetö 
neveket; ilyenek: Baris, Muczi, Samu, Sändor, Ränczos, Szarvas. 
A juhokat aklon tartjäk, melyet a rekesztekek välasztanak el a szüksegnek 
megfelelöen kisebb-nagyobb reszekre. A rekesztekek a srägläböl es a sräglät tartö 
bakokböl ällanak. Az etetök ketfelek, vagy a fal mellett vagy közepen ällök, mely 
utöbbi esetben rekeszül is szolgälnak s a birka mindket oldaläröl eszik belöle. 
A fal melletti etetö ket hosszü durung közt letraszerüen elhelyezett fogakböl äll, 
melyek egymästöl oly tävolsagban vannak, hogy az ällat orra oda beferjen; min- 
den 6—8 fog utän jön egy zäp; a fogak hengeresek, vekonyak, a zäpok szelesek 
es laposak. A fal es srägla köze tömik a takarmänyt, mig a srägla elötti valüba 
az abrakot adjak. A ket dorong az etetö homlokäban vegzödik, a hol is vegüket 
leczövekelik. Ha ket ilyen etetöt hätäval egymäsnak ällitanak, megvan a közepsö 
etetö ket sräglaval Es ket välüval. Az abrak rendesen zab, a mikor a bäräny enni 
tanul, kukoriczadara, kesöbb kukorieza Es burgundi repa megvägva. A takarmäny 
zab es bükköny, vagy löher &s olasz perje, a miket mär veteskor keverten egybe- 
vetnek, a bäränyoknak luczerna. Ha legeltetesre kerül a sor, a bäränyt löheresen, 
a birkät reten legeltetik; a birka eszi a füvet, a tälmosö- Es taraczkfüvet is, de 
nem nyül a bihalsäshoz meg a rökahätü fühöz. Artalmas a juhnak, ha sokat eszik 
belöle a luczerna, löhere, bükköny is, mert ezektöl felfuvödik; ha pedig mohön 
eszi a sok zöld füvet, megmohösodik vagy megmotoz vagyis torkan akad a fü. 
Az akolba szoktatjak össsze a mär felnevelkedett baränyokat is; körülrekesz- 
tenek egy helyet s abba 10—15 bäränyt eresztenek össze; ha ezek összeszoktak, 
üjakat tesznek hozzäjuk s a szäm fokozatosan felemelkedik 60-ra, 100-ra s ezzel 
aranyosan növelik az akolban elrekesztett reszt is. Ez az Összeszoktatäs härom 
hetig tart. Minthogy egy falkäaban csak egyfele juh lehet, külön nevelik össze a 
kosokat, az ürüket (herelteket) es nöstenyeket, külön az elöhasiakat vagy harmad- 
füvüeket (ezek ketevesek a nemre valö tekintet nelkül), a toklyökat (ezek egy- 
evesek a nemre valö tekintet nelkül), s vegül a bäaranyokat (ezek meg az egy 
evet nem töltöttek be). Ezek szerint aztän a falkät is, a päsztort is kosos, ürüs, 
birkäs, harmadfüves, toklyös, vagy bäränyosnak nevezik. 
Van azonban az akolban meg egy kisebb különkeritett hely, a hol a juhäszat 
igen nevezetes Es erdekes müveletei folynak, s ez a katroczsraglya. Ebbe teszik 
az olyan birkät, mely nem szereti a fiät, s a kettö addig marad ott együtt, mig 
össze nem szoknak. Ebbe teszik a csak most ellett gyenge bäränyt is s csak, ha 
megerösödött teszik ki a csapatra. Ebbe teszik az olyan anyabirkät, a melyik- 
nek megdöglött a fia s aläja olyan bäränyt tesznek, a melyiknek az anyja vagy 
tejetlen, vagy ereszkedett tögyü, vagy ketbäränyos (ikreket szült) vagy epen nem 
szereti a fiät. Hogy a birkaanya ezt az üj bäränyt magäcnak elfogadja, annak is 
megvan a maga mestersege. A döglött baränynak ugyanis lehüzzäk a böret töm- 
löre, s azt arra a bäränyra hüzzäk, a melyiket az anyäval elvädoltatni akarnak; 
