A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 295 
ezutän a birka tejivel lefejik, hogy az anya a bäränyon a maga szagät Erezze Ss 
akkor elvädolja. Ha a birka dögöt ellik, akkor az elvadolandö bäränyt odacsenik 
a feszkebe, a döggel kicserelik, az Elöt belefertöztetik az-anya szülö nedvebe s 
akkor az anya az &löt elvadolja. 
Elleskor a päsztornak ugyancsak vigyäzni kell, hogy minden anya a maga 
bäaränyät kapja meg s mert ilyenkor nem er rä minden bäränyt vegleges jegyevel 
ellatni, kisegiti magät a bardnyrovassal. Szabad idejeben apr6 fadarabokböl a häz- 
tartäs legkülönbözöbb darabjait kifaragja kicsi mintäkban pärosan; elleskor aztän 
mindegyik pär egyik felet az anya, mäsikät a bäaräny nyakära köti; ez el&eg ismer- 
tetöjel reggelig vagy mäsnapig, a vegleges jelzesig. A birka korät a fülön jelzik 
meg; a fül felsö szelen minden hasitäs egyet, az als6 szelen kettöt, a fül csücsä- 
nak behasitäsa ötöt, a fül közepen levö lyuk tizet jelent. A fülön ezekkel a jelek- 
kel a születes Evet jelzik. Ha en 1901-ben egy birka fülen a felsö Es alsö szelen Es 
a csücson 1—1 hasitäst lätok 6 +2-+1==8), tudom, hogy az (189)8-ban született 
s igy härom &ves. Tekintve azt, hogy a juh het Evnel tovabb nem igen marad 
meg a gazda kezen, — akkor vagy eladjäl, vagy levagjak, — a tizes jelzesre nem 
igen szorulnak. Ma azonban mär a jelzes e szokäsa is leäldozik, mär a juhäsz is 
ismeri a Zatavirozdst, e czelva csip6alakü vasat hasznäl, azzal a fül belsö felületere 
becsipi a születesi Evszamot s a sebes reszt azon frissiben bedörzsöli spirituszos 
kinruszszal. 
A mezögazdasägi statisztika ugyan me&g a szärnyasok, baromfiak összeiräsära 
is kiterjeszkedett, de szämbeli adatait maga is megbizhatatlanoknak tartja; ezek 
szerint összeirtak 122.025 baromfit, melynek ?/,-e az &szaki, °/,-e a deli partra 
esik; ha a szambeli adatokat nem is, de a ket part közti aranyt megerösiteni lät- 
szik az a teny, hogy a vas- Es sopronmegyei tikaszok sokkal sürübben keresik fel 
a deli, mint az &szaki partot (lehet különben, hogy csak azert, mert a deli parton 
vasüt van s ez hamaräbb bonyolitja le az Elö s igy Erzekeny ärüval valö forgalmat). 
Hasonlö megiteles alä esik a mezögazdasägi statisztikäanak a mehkaptärok 
kimutatäsara vonatkozö rovata is, mely szinten abszolut megbizhatatlan; a veg- 
összeg maga 2257, mely meglehetösen egyformän oszlik meg a ket part közt, s 
oly kicsiny, hogy gazdasägi jelentösege egyältaläban nincsen. 
Vegezetül meg kell emlekeznünk meg ket häzi ällatröl: a kutyäröl es macskä- 
röl. A kutyanak härom paraszti fajät ismerik: a kdzr kutyat, a komondort €s a 
pumit,; utolsö kett6ö a päsztorok&; az Uri fajtäkböl ismertebbek a vzzsla, agar €s 
tdkszli. Miöta behoztäk az ebadöt, a kutyak is megfogytak, ma mär csak az tart, 
a kinek igazan szüksege van read. Kutyanevek: Affı, Ali, Ami, Amiczi, Amidor, 
Apre, Basa, Bäjszi, Bärsony, Bätor, Blech, Bodri, Bogär, Brikk, Bundäs, Bundi, 
Csicsa, Csuti, Czezär, Czigäny, Czinke, Fidi, Filler, Filokszer, Finäncz, Fityor, Füles, 
Fürge, Gyöngyös, Hattyü, Hektor, Huszär, Jogäsz, Kadarka, Kakuk, Kär6, Kicsiny, 
Klapecz, Köbi, Kormos, Kokett, Lion, Liter, Lord, Makszi, Mindegy, Mirza, Misi, 
Mitvisz, «Nem az», Nero, Paräde, Paräzs, Pepesz, Picziny, Portäs, Puccz, Rajna, 
Rökusz, Sajö, Si6, Subri, Suhancz, Szellö, Szelma, Szitok, Tenger, Tiräg, Tisza, 
Vadas, Valdi, Valdman, Verbunk, Vigecz, Vigyäz, Viki, Vitez, Vöfeny, Zsandär, 
Zsidö. — A macskäknak sok esetben egyältaläban nincs nevük; nevükböl 
egy sorozatot a következökben adunk: Bagös, Barnaböka, Böske, Csicse, Csi6mi6, 
Czieza, Czicze, Cziczelle, Cziczindli, Cziezus, Czigäny, Czili, Czuli, Dorosz, Elet, 
Fäni, Friczi, Güzü, Höfeherke (ez a macska tiszta fekete volt!), Homoki, Jakab, 
