238 A Balaton-melleki lakossäg nöprajza. 
— Hol vette ezt? kerdem töle. 
— Farczember-nel, volt a välasz. 
Sejtettem, hogy ez Schwarzenberg akar lenni, s mosolyogva üjra kerdeztem: 
— Kinel? 
Päsztorom az Een mosolygäsomra fülig pirult, tudta, hogy a nevet nem j6l 
mondta ki, hibasan ismetelni nem akarta, hät igy felelt: 
— Tötiban, a sarki boltosnäl. 
— Es hogy hivjäk azt, mondja csak a nevet meg egyszer! szorongattam 
emberemet. 
A kanäsz lätta, hogy nyelve az idegen nevvel nem bir megbirközni, hät 
kivagta azt a nevet, a melyiken Schwarzenberget a nep ismeri: 
— Piöcza Jöskänak, kerem alässan. 
Ez volt Schwarzenbergnek az a magyar neve, a melyikert nem fizetett ötven 
krajezärt, ügy ragadt rajta. 
A kova archaikus alakja pedig intö pelda arra, hogy nem eleg azokat gyüj- 
teni, hanem, ha lehet, azt is meg kell tudni, honnan került az a päsztortarisznyäba. 
vI I. Erdömüäüveles. 
A Balatonmellek erdeit, ligeteit, ezek fäit s ältaläban növenyzetet tüzetesen 
leirta ugyanezen vällalat növenytani reszeben dr. BorsAs VmcezE!; igy e helyütt 
elegendö, ha leiräsaiböl &s adataiböl csakis azokat välogatjuk ki Es ällitjuk össze, 
a melyek röviden jellemzik az erdöket, feltüntetik az okokat, miert olyanok az 
erdök s vegül megaällapitjak az erdöknek az emberhez valö viszonyät. 
BorsAs szerint a Balaton melleke ältaläban veve kiesik az erdö öveböl; az 
eszaki parton a Balaton vize meg az erdö közt az äldäsos szölöterület van, a deli 
part pedig nedves terseg s csak itt-ott van fäsitva. A part környeken szälas erdö 
sehöl sincs, a Balatonmell&k hegyeinek alsö6 regiöja Eeghajlati okokböl csak a cserje 
Es apröcserje vegetatiönak kedvez, az erdötenyeszetnek nem. Az erdö az &szaki 
parton csak Szepezdnel, a delin csak Fonyödnäl nyulik le a hegyröl a vizszelig. 
Az erdöällomäny legnagyobb resze tölgy meg cserfa, delnyugaton a bükk ural- 
kodik mindenfele mäs fakeveredessel. 
Mär e rövid jellemzesböl is kitünik az, a mi az embernek az erdöhöz val6 
viszonyät jellemzi, hogy az erdönek a Balaton melleken mär a termeszeti okoknäl 
fogva sem lehet nagyobb gazdasägi jelentösege. BorB4s tehät egeszen helyesen ir, 
midön az erdöknek a hasznät, tehät az emberre valö erteket a következökepen 
ismerteti. «Az erdö hasznälata leginkäbb mint epületfa es tüzelö ertekesül. A 
bokorfele cserfa cserhäntäsra alkalmas, a szömörczenek cserzö &s festö anyaga 
jövedelmezö, ellenben a cserzö vagy zsiros gubacs nem nagy jövedelemmel kecseg- 
tet... a hol megis terem, a veszpremi tobakos (börfestö) a bört cserzi Es festi 
vele. A Balatonmell&k nem fäböl, hanem tökeröl es kapamunkäval penzel Es bol- 
dogul» (i. h. 273. ]). 
! Dr. Borgäs V.: A Balaton tavänak &s partmell&kenek növenyföldrajza es edenyes növeny- 
zete. (A Balaton tudomänyos tanulmänyozäsänak eredmenyei, II. kötet, Il. resz, II. szakasz.) Buda- 
pest, 1900. 122—123., 207—208., 271—276. lapokon. 
