A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 299 
A BalatonmelleEk ötven közsegenez az 1896-diki mezögazdasägi statisztika 
szerint eleg jelentekeny erdöterület, összesen 24.750 kat. hold tartozik, a mi az 
egesz terület 98°%/,-ät teszi, az eszaki partra 15.720, a delire 9030 k. hold jut, 
amott a területnek 129, emitt 6'7°/,-ät foglalvän el; az Eszaki part tehät csaknem 
ketszer olyan erdös, mint a deli. Negy közseg van, a melynek erdeje egyältaläban 
nincsen, ezek: Kenese az eszaki, Orda, Csehi, Boglär a deli parton. Legtöbb erdeje 
van az eszaki parton abszolut ertekben Meszes-Györöknek 2157 k. holddal, a 
közseg területehez viszonyitva Gyenes-Diäsnak, a hol az 1285 k. hold erdö a 
közseg hatäränak 39'9°/,-ät foglalalja el, s a delin abszolut Es relativ Ertekben is 
Endrednek 2438 k. h.-dal, mely a hatär 29:5°/,-a. 
Ha a mezögazdasägi statisztikänak 1896-diki adatait a földadö-kataszternek az 
1885-ik ev körüli idöre vonatkozö adataival hasonlitjuk össze, kitünik, hogy a ket 
idöpont köze esö mintegy tiz evi idöszakban az erdöterület a Balaton melleken 
gyarapodott, 24.465 k. holdröl 24.750 k. holdra vagyis 285 k. holddal emelkedett, 
melyböl 9 hold az eszaki, 276 hold a deli partra jut. Ebböl az következnek, hogy 
a jelzett idöben erdöt nem irtottak; ez azonban nincs igy, mert ezek a szäamok 
egyes közsegekben vegzett irtäsoknak es mäs közsegekben vegzett szaporitäsoknak 
különbözetei s a täbläzatoknak a közscgekre vonatkozö adataiböl kitünik, hogy az 
eszaki parton csak 5 közsegben maradt az erdö vältozatlan, 16-ban ellenben kiir- 
tottak összesen 552 hold erdöt, mig 9-ben 561 holddal emelkedett az erdö területe; 
hasonlökepen a deli parton az erdö csak 4 közsegben maradt vältozatlan, 6-ban 
apadt 472 holddal, 7-ben emelkedett 748 holddal. 
Jövedelmezöseg tekinteteben az erdö a Balaton melleken az összes müvelesi 
agak közt a legutolsö helyen äll. A földadö-kataszter ältal megällapitott elöleges 
jövedelmi fokozatok szerint a Balaton-melleki erdök holdankinti jövedelme ätlagban 
1:08 frt; az Eszaki Es deli part közt nagy különbseg van; ott 070 frt, itt 146 a 
holdankinti tiszta jövedelem s igy a deli part erdöi ketszer annyi erteküek, mint 
az eszakiake. Legkevesbbe £rtekesek A.-Örs, Paloznak €es Salföld erdei, melyek 
jövedelme holdankint csak 0'25 frtban ällapitott meg, legjövedelmezöbb Balaton- 
Magyaröd 303 frttal; a deli parton a legsilänyabb erdö is holdankinti 100 frt 
jövedelemmel szerepel. 
Az erdök legnagyobb resze különben is a latifundiumokhoz, a papi €s egyeb 
nagybirtokokhoz tartozik, a melyeknel vadäszati szempontböl bir jelentöseggel; 
közsegi erdö alig van mär s igy a nep eleteben az erdönek tenyleg vajmi keves 
szerep jut. 
VIII. A nadasok. 
A nädas a Balaton partjän is olyan, mint mäsutt az orszägban, csak földrajzi 
megjelenese sajätsägos &s tanulsägos; mutatöja az a Balaton &szaki Es deli partja 
különbözö fizikai minösegenek, különbözö korszakbeli alakuläsänak, valamint a ket 
part különbözö vegetatiöjänak. A nädas a säros-iszapos partszelt szereti s ilyen 
az €eszaki part, a deli fen&k homokos söt köves &s ältaläban kemeny s igy nem 
valö a nädasnak, ott helyette mär jobb kaszälö ret van. De ezeken kivül az &szaki 
szel is szabälyozza a nädas elterjedeset, mert nädas csakis azon a parton van, a 
mely szel ärnyekäba esik s ilyen az egesz veszpremi &s zalai part, elienben a tö 
