300 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
deli partja (a Kis-Balatontöl keletre) a szelnek szemben n&z s azert csak össze- 
függestelen kis nädszigetkei vagy partmelleki csenevesz ritka nädasai vannak; erre 
fele ügy mondjak: a nädat a szel tarolja le. 
A balatoni nädasok e rövid ismertetese melyet Bors4s V. idezett munkäjä- 
nak a nädasokröl szölö fejezeteböl (126—129, 1.) ällitottunk össze, mär elegge 
utal arra, hogy kivalöbb gazdasägi jelentösege a nädasnak csak az €szaki parton 
van. A nädasok terjedelmet pontosan megadja a mezögazdasägi statisztika; e sze- 
rint 1896-ban a nädasok a Balaton melleken 4586 kat. holdnyi területet foglal- 
tak el, miböl az Eszaki partra 1731 kat. hold (= 1'4°/,), a delire 2856 kat. hold 
(— 2:1°/,) esett. Ez összegben azonban nemcsak a Balaton es Kis-Balaton nädasai 
foglaltatnak, hanem az a 2310 k. h. nädas is, a mely a Nagy-Bozötböl tartozik 
Lengyeltötihoz; ezt, ha csak a Balaton partjairöl szölunk, az összegböl le kell 
vonnunk s akkor a deli partra 2856 k. h. helyett csak 546 k. h. nädas marad, 
vagyis tisztan a Balaton tükret tekintve, az €eszaki parton häromszor annyi a nädas, 
mint a delin. Ezzel äll teljes összhangzatban az a mäsik teny is, hogy mig az 
€szaki parton kivetel nelkül minden közsegnek van kisebb-nagyobb nädasa, addig 
a deli parton het olyan közseg is van (B.-Magyaröd, Boglär, Lelle, Faluszemes, 
Öszöd, Szärsz6 &s Kiliti), a melynek nädasa egyältaläban nincsen. E nädasok azon- 
ban valösagos rengetegge csak egy helyütt fejlödnek, t. i. a Kis-Balaton körül, a 
hol Keszthely, Egenföld, Zalavär es Vörs nädasai egyesülnek mintegy 800 kat. 
holdnyi területen, a mi az összes balatoni nädasoknak (Lengyeltöti nelkül) több 
mint egy harmada. 
A mezögazdasägi statisztika 1896-iki adatainak, a földadö-kataszter 1885-iki 
adataival valö összehasonlitäsa vegeredmenyeben azt bizonyitja, hogy a nädas a 
mintegy 10 evi idöszak alatt jelentekenyen emelkedett Es pedig 2566 holdröl 
4587 holdra vagyis 2021 holddal. Ez az eredmeny azonban csak lätszölagos, s oka 
az, hogy a földadö-kataszter kimutatäsäban Lengyeltöti nadasa meg nem szerepel, 
a mezögazdasägi statisztikäeban ellenben benne van. Ha ezt, csak a Balaton tükreröl 
szölvän, figyelembe nem vesszük, akkor az derül ki, hogy a Balaton Es Kis-Balaton 
melleken az 1885-diki 2566 holdnyi nädas 1896-ban mär csak 2277 holdnyi terje- 
delmü volt, vagyis ez idö alatt 289 holddal megfogyott. Ez a 289 hold, ha az ösz- 
szeget a Balaton ket partja szerint bontjuk fel, különbözete egyreszt annak a 46 kat. 
holdnak, melylyel a nadasok az &szaki parton 1685 holdröl 1731 holdra kiterjesz- 
kedtek, mäsreszt annak a 335 holdnak, a melylyel azok a deli parton 881 holdröl 
546 holdra megfogytak. A szamok Ujabb, közsegenkint valö felbontäsäböl kitünik, 
hogy a jelzett tiz evben a nädasok terjedelme az &szaki parton nem vältozott, 
10 közsegben csökkent összesen 177 holddal, 7 közsegben nött összesen 163 hold- 
dal; a deli parton a nädasok területe vältozatlan maradt 5 közsegben, csökkent 
6 közsegben 338 holddal, nött egyetlenegyben, Bfö-Kajäaron 3 holddal. 
E nädasok jövedelmezösege a Balaton mellett igen tekintelyes, maga a föld- 
adö-kataszter az elsö osztälyüu jövedelmi talajokhoz veszi. Ältaläban veve holdan- 
kinti elöleges tiszta Jövedelmük 757 frtban ällapittatott meg s ez magasabb, mint 
a szäntöfölde (691 frt), s ennel csak a kert (10:04 frt) es a szölö (15:02 frt) fizet 
jobban. Az &szaki part nädasai jöval ert£kesebbek, mint a delieke, azok holdankinti 
jövedelme 9:68 frt, ezek& 5°46 frt A legkevesbbe ertekes nädasok a Kis-Balatont 
veszik körül, a hol Keszthely 3:14, Egenföld es Zalavär 2:30, Vörs csak 1'90 frttal 
szerepelnek, mig az A.-Örstöl Szigligetig terjedö partvonal minden közsegeben a 
