304 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
olykor megfeledkezett, kegyesen elnezte; s a jogoknak ebböl az epen nem szi- 
gorü kezeleseböl szärmazott aztän a nepben a hit, hogy az a viz tulajdonkepen 
az öve s neki a szabad haläszathoz van Ösi jussa, melyet persze okmänyilag soha 
sem tudott igazolni. 
A birtokos Es a nep közti ezen viszony körülbelül a legregibb idök kepet 
tükrözi vissza, a melyen azonban ez a szäzad gyökeresen vältoztatott. Az urasäg, 
kit a vizjog illetett, a gazdasägi elet azon öriäs ätalakuläsäval kapcsolatosan, mely 
a Jobbägysäg felszabaditäsät követte, a mit elsö sorban Es legjobban &pen az ura- 
sag sinlett meg, birtokät jobban akarta Ertekesiteni, s igy a viznel sem elegedett 
meg többe azzal a termeszetben beadott halmennyiseggel, hanem a penznek annäl 
nagyobb £erteke leven, berbe adta a maga vizet. Hogy a viz ilyen berbeadäsa mär 
a szäzad elsö feleben is szokasban volt, bizonyitja az a kövesdi közseglädaban 
talält s 1815-ik Evböl keltezett tanukihallgatäsi jegyzökönyv, melyben a tanuk 
valljäk, hogy a kövesdiek sohasem haläszhattak, hacsak lopva nem, vagy ha a 
csopakiakkal együtt nem vettek ärendäba a Balatonyt a veszpremi käptalantöl; a 
Balaton vizeböl egyedül a Fejerviz tett kivetelt, a hol az okmäny szerint kövesdiek- 
nek €s csopakiaknak egyaränt lehetett haläszni; ez idötäjt a kövesd—csopaki vizert 
ZSOLDOS PETER Es KovArs Jözser 3 forint ärendät fizettek. Ugyanezen okmänyböl 
kitünik az is, hogy az arenda nemcsak a viz, hanem a szerszäm utän is jart, mert 
meg van emlitve az öreghalo &s a kis- vagy gyaloghadlo, melyekert 1 frt ärendät, 
tovabba a kalitka Es czıgony, melyekert 15 garast fizettek; ha pedig valaki orvul 
haläszott, szerszäma elvetetett. 
Kitünik azonban ebböl az okmänyböl az is, hogy a birtokjogi viszonyok 
tulajdonkepen nem voltak oly egyszerüek; mert ime, volt Csopaknak vize, melyet 
a veszpremi käptalan adott berbe a csopakiaknak s azon csak 6k haläszhattak ; 
Kövesdnek ellenben külön vize nem volt, hanem csak olyan, melyen a csopakiak 
is haläszhattak; magyaräzata pedig az, hogy a csopaki viz egy resze es a kövesdi 
viz egykor a Torma nemzetsege volt, de ez azokat felosztotta, egyeseknek kesöbb 
eladta, az egyesck együtt pedig Csopak &es Kövesd közbirtokossägät kepeztek. 
Hogy az urasäg vältozasa s az ezzel järö birtokelosztäsok a vizjogban sokszor mily 
sajatos ällapotokat teremtettek elö, legott lätni fogjuk. 
A berleti rendszer, ügy lätszik, jobban bevält, mint az eddig üzött ü.n. 
«szabad haläszat», mert e szäzad mäsodik feleben mär a Balatonnak csaknem 
egesz haläszata berlök kezere került. Az ebben &szlelhetö fejlödes kepe csaknem 
ältalänosan ugyanaz; ha egy közseget nezzük meg, megismerjük a többiet is. Igy 
p. o. Paloznak vizet az urasäg, a veszpremi käptalan, kezdetben a szomszedos 
csopakiaknak adta berbe; aztän megjelentek az elsö zsidö vällalkozök, a kik maga- 
sabb bert fizettek; de nem £rtven kellöen a haläszathoz, abba belebuktak. Erre 
helybeli haläsz, Kıss Imkz uram vette azt berbe, mig nem jött ROSENBERG, a ki 
aztän nemcesak Paloznak, hanem Aräcs, Kövesd, Csopak stb. vizeit is kiberelte s 
modern felszerel&ssel nagyhaläszatot üzött. Ugyanigy törtent ez csaknem mindenütt; 
a helybeli haläszokra räliezitält a zsidö kishaläsz; megbukott; ätvette töle megint 
helybeli s ezt kiliczitälta a zsidö6 nagyhaläsz, a ki aztän több szomszedos közseg 
vizeit berelte ki s igy nagy felületet kapott a maga cz£ljaira. E berleti rendszer 
a különbözö helyeken különbözö idöben lepett eletbe s a nep onnan szämitja a 
tulajdonkepen sohasem letezett «szabad haläszat» kimuläsät. A nyolczvanas evek 
vegen azonban az ätalakuläs mär teljes volt, s a Balaton haläszatänak °), resze 
