A Balaton-melleki lakossäag neprajza. 305 
zsidö berlö kezeben volt. De ugyanakkor erösen kifejlödött mar a vegsö kialakuläs 
kepe is; a berlök közt egy — a ROSENBERG-csaläd — annyira meggyarapodott s 
berleteit fokozatosan annyira kifejlesztette, hogy akkor, mikor 1893-ban a helyszini 
kutatäsokat megkezdettem, a Balaton viztükrenek csaknem ?/,-ät mär a ROSENBERG- 
csaläd berelte Kenesen, Tihanyban Es Fonyödon felällitott harom ällomäsäval. 
Innen csak egy lepes volt mar ahhoz, hogy az egesz balatoni haläszat egy kezre 
kerüljön s ezt a lepest nem a zsidö berlök tettek meg. 1900. januär 1-etöl kezdve 
a Balaton egesz viztükret berbe vette egy reszvenytärsasäg, mely a legmodernebb 
szerszämokkal igyekszik a Balaton halaszatät kihasznälni s — legaläbb szerzödese 
szerint — arra is törekszik, hogy okos halgazdasägot Üzzön, s necsak a halat fogja, 
hanem annak szaporitäsära es tenyesztesere äldozatokat is hozzon. 
A birtokelosztäsok, mint emlitettük, sok helyütt sajatos ällapotokat terem- 
tettek. Igy p. o. a zänkai viz oly kicsiny, hogy a törveny szerint a hüzöhälsval 
meghaläszni nem lehet, hacsak berlöje az akali viz berlöjevel nem huzat, a kivel 
aztan a fogäson osztozkodnia kell. Lellen a viz egyeseke& volt, volt olyan gazda 
is, a kinek vize egy meter keskeny szalagban nyült be a parttöl a tö közepeig;, 
ö maga persze nem haläszhatott rajta, de berbe adhatta. Azzal, hogy most a Balaton 
egesz tükret egyetlen tärsasäg vette berbe, ezek a sajatos ällapotok elvesztettek 
jelentösegüket &s sajatossägukat is. 
En magam a t6 haläszatät 1893-t61 1900-ig tanulmänyoztam s igy azt utols6- 
elötti ällapotäban ismertem meg. A sokberlös rendszer idejeben ugyan mär sok 
ösi szerszäm kipusztult, de sok megmaradt. A fölött, a mi meg megmaradt, meg- 
hüzta a lelekharangot a reszvenytärsasäg szerzödese, mely a nep kezen semmifele 
haläszszerszamot meg nem tür, partjait csendörrel Örizteti s maga csupan nagy- 
ipari szerszämokkal dolgozik. 
Mindaz, a mit e sorokban megirtam, a birtokjogi viszonyokra nezve csak 
egeszen ältalanos jellegü tajekozödäst kivan nyujtani; ezek törtenetet megirni ege- 
szen mäs feladat. Ehhez minden egyes birtokos csaläd Es intezmeny leveltärät 
külön-külön ät kell kutatni, a haläszati szerzödeseket kikeresni s azokböl kell a 
balatoni halaszat törtenetet megväzolni. S azokböl, sajnos, ma mär annyi elpusz- 
tult, hogy az a k&p soha sem lesz — teljes. Azt a nehäny törteneti adatot, a mit 
nem a rendszeres kutatäs, hanem csak a veletlen juttatott kezembe, a maga helyen, 
leiräsomba beszövöm; vajha akadna szakember, ki azok gyüjteset rendszeresen 
eszközölhetne, mert igen-igen sok kerdesben nyujthatnänak azok felvilägositäst. 
A balatoni haldssember. Az a körülmeny, hogy a falu mellett ott terül el 
a Balaton vize, magäval hozta, hogy minden ember megpröbaälkozott a haläszattal. 
Kiesiben-nagyban, nyiltan &s orozva, ifjan vagy venen mindenki foglalkozott vele 
hosszabb-rövidebb ideig. S a Balaton-melleki 50 közseg nepe Ert is mind a halaä- 
szathoz. Igaz, hogy nehäny közseg az utolsö idökben teljesen elhagyta a hala- 
szatot, de ezt rendkivüli körülmenyek ideztek elö. Endred es Köröshegy nepe ma 
azt mondja magäröl, hogy ök haläszok soha sem voltak, de azert a csendörseg 
mäig is foglal le hol egy szigonyt, hol egy boritöt. Persze e ket közseg a Bala- 
tontöl tävolabb fekszik sma mär, mikor az orvhaläszat nagyon nehez &€s veszedel- 
mes dolog, a nagyhaläszat pedig a berlök kezen van, nem is Eerdemes veszödni 
vele. Kiliti n&pe p. o. szinten &vtizedek 6ta nem haläszsza a Balatont; a vizet 
Hecnt berli, az pedig siöfoki es fokszabadii embereket dolgoztat. De azert Kiliti 
nepeben a haläszver nem nyugodott; ott volt a Si6, melyet ök mindig ‚Göre-nek 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. köt. 2. resz. 20 
