A Balaton-melleki lakossag neprajza. 307 
a hinäar hol keletre, hol nyugatra hajol, az pedig arra hajol, a merre megyen a 
vizfolyas. Tudja azt is, hogy a folyäs oka az, hogy az egyik medencze megtelik 
s a viz lefolyik belöle a mäsikba. Tudja, hogy a vizfolyäs es szeljaräs összefügg 
s tudja, hogy ha a hullam hömpölyög, a folyas a szel utän megyen, ha fodros, 
ellenkezik vele; hogy Tihanyban ha a sze/hajok szamära levert pilotafäkat a hulläm 
vagja, a szel a folyässal ellenzik, ha körülöttük sima a viz, folyas Es szel egy 
iranyt követnek. Tudja, hogy mikor a szel megäll, a viz folyasa akkora, hogy a 
halöt elhüzza helyeböl; hogy mikor a viz zuhog, magätöl meghäborodik, esö lesz, 
mikor pedig borsozik, szelet jelent. De mäs a borsozds es mäs a habzo,;, a habzö 
csak a hullam taraja s akkor születik, ha a hulläam marason vagyis a parttal. pär- 
huzamosan vonulö viz alatti belsö zätonyokon gördül at. Tudja a halasz, hogy 
mikor a Balaton szelet erez, akkor buffanik (Tihany) vagy duffog (Kövägs-Örs), 
mint a bölömbika, s hogy mikor nagyon csöndes idöben a Balaton szine egyre 
valtozik s hol vörös, hol zöld, hol feher lesz, akkor vihar lesz. 
Megfigyeli a haläsz a hal viselkedeset s abböl is következtet az idöjaräsra. 
Ha a hal dobälja magät, esöt värnak. Ha a garda, mikor nagy tömegekben jär, a 
tihanyi sarkok fel& huzödik, akkor a t6 3—4 nap mulva biztosan befagy. Ha aztän 
a Balaton befagyott, lesi a haläsz, hogy szäll le a hömersek, mert attöl függ a 
riadas. Ha a jeg erösen, hertelen krzik s ilyenkor szellöt vesz, elhasad; ez a hasa- 
.das a riadas vagy rihands, mely szö az irodalomba rziands alakjäba jutott be, a 
mit en a nep ajkäröl sohasem hallottam. A halasz &Eszlelte azt is, hogy riadäskor 
a jeg alatt a viz Tihany fel& folyik s azt mondjak, a riadäs is mindig Tihany fele 
töri legelöször keresztül a jeget. A haläsz &szlelte azt is, hogy a riadasnäl a szel- 
nek is, vizfolyasnak is szerepe van: mikor a tö vizenek folyäsa a jeg alatt az egyik 
medenczeböl ätnyargal a mäsikba s ilyenkor a folyäas a szellel megy, a jeg a nagy 
felsö es alsö nyomäsnak nem tud ellentällni, megriad. Ha aztän az elsö riadäsra 
hideg Ejszaka szäll, nagy lesz a more; (Kövesd), mert a jeg ügy durrog, mintha 
agyuböl lövöldöznenek; a meghasadt jegtäbläk pedig felturalnak egymasra sokszor 
embermagassägra. Ha aztän mäsnap fat (teli nagy szel) van, ez a jegröl lesöpri 
a havat, s megkezdödhetik a jeges halaszat. 
Az idöjäras minden tenyezöje közül megis a szel a legfontosabb a haläsz- 
embernek s erre ügyel a legalaposabban. Meg is különböztetik azt minden faluban 
s meg tudjäk mondani, melyiktöl mi jöt lehet värni. Lässuk a fontosabb helyeket. 
Balatonfö-Kajaron megkülönböztetnek dszakr szelet, mely j6 idöt jelent, föszelet, 
Veszprem felöl, mely a legjobb idöjäräst hozza, nyugatı szelet, mely esövel jar, 
alszelet delkelet felöl, mely esöt es nagy meleget hoz, keleti szelet, a mely szärit; 
dunai szelet eszakkelet felöl, a mely csak ritkän (Ööszszel) szokott fujni s a mely- 
lyel az idöjaräs hidegülni kezd. Van meg egy szelük, mely az ü. n. Kohadtsarok- 
böl vagyis Somogyböl jö, s cz esöt hoz magäval Tulajdonkepen ugyancsak a 
szelen alapul a n&p azon &szlelete is, hogy ha a fülei harang Kajärra hallik, nyäron 
j6 idöt, telen fagyot jelent; ha a kenesei harang szava hallik ide, esöt, a csajägie 
Jö vagy valtozö idöt jelent. 
Siöfokon a legfontosabb az eszaki vagyis kenesei szel, mert az tisztitja a leve- 
göt,; az also-örsi szelet fölszelnek nevezik, olyan az, mint az &szaki, de telen havat 
hoz; a Zihanyi vagy belszcl esöt hoz;, a deli vagy alszel telen hideget hoz; a Zadi 
szel esövel jar; a szahadır szel telen-nyäron hideg; a kälszel Akarattya felöl ösz- 
szel tartös esöt hoz. 
20* 
