308 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
Tihanyban a föszel Veszprem vagy Györ felöl, a deisze! Keszthely felöl jön, 
ha ezek nagy föjhöt (= felhöt) hajtanak maguk elött, vigyazni kell, mert az vihart 
jelent. Jo fogasra akkor van kilätäs, ha a szel keletröl jön, ez különben telen- 
nyäaron hideget hoz magäval; oly fontos szele ez a haläasznak, hogy megkülönbözteti 
a ieh €&s a nydri keleti szelet, amaz Zamärdi, emez Kajäar iranyaböl jön. Egyebkent, 
ha a Badacsonyon köd van s az alulröl fölfele emelkedik, es6 lesz, ha ellenben 
felülröl lefele szall, esös szelet kell varni; a köd egyebkent is fontos idöhatärozö 
a tihanyinak, ha ugyanis märcziusban köd van, a napjät megjegyzik a kalendärium- 
ban, mert szäzadnapra öriäsi vihar (jeg vagy esö) lesz. Ha a nap nyugodöban van 
s a felhök vörösek Es tüzesek, ha a hajnalt megfutja a pir, ha este Tapolcza felöl 
villämläs van, ha a napnyugat beborul, ha a holdnak udvara van, ha a Balaton- 
sarok — Aszöfönek — ejjel csendes idöben häborog, ha a Diösban züg, ha del- 
nyugati vagy Szalaszel fü, esö lesz; ha azonban esö utän sziväarväany van, többet 
nem lesz esö. Ha az örvenyesi harang ide hallik telen, harmadnapra az idö meg- 
gyengül; ha azonban a kilitii, meg a veszpremi harang hangzik ide, rettenetes 
hideg värhatö; ha pedig telen Telekiröl a dunai szel fü, meggyün a hö. Ha a 
tulsö parton a fäkat tisztän latni es meg lehet öket szämlälni, akkor szel lesz. 
Kövägö-Örs videken a föszel Veszprem felöl jön Es hideget hoz; a bel-, belsö 
vagy nyugoti szellel langyos esö jär együtt; ez az ügynevezett hosszuszel, belsö 
vagy Zalai szel, mert vegig fü az egesz Balatonon; az alszel vagy deli szel Somogy 
felöl rövid esöt jelent; a keleti vagy fonyodi szel, a melyet somogyı szel-nek, meg 
külszel-nek is neveznek, hideget vagy hüvös hosszü esöt hoz. — Ezenkivül, mikor a 
holdnak kereke van, mikor a napnak udvara van, mikor Badacsonyröl a hang ät- 
hallik, — szel lesz; mikor a fonyödi vär ködözik, — esö lesz; mikor Somogy felöl 
a harangsz6ö ide hallik, az idö meggyengül. 
A balatoni haldsz halismerete. A balatoni haläsz termeszetesen kitünöen 
ismeri a halat, annak minden fajät es minden fajäanak egesz e&letet. HERMAN O. 
össze is ällitotta — a pontyot veve alapul, — a hal szervezetenek mely reszeit 
ismeri s hogyan nevezi a magyar ember; ebben taläljuk meg (225. 1) azt is, hogyan 
különböztetnek Balaton-Füred väros haläszai; a mint az következik: 
«A halnak van feje, szäja, häta, hasa, farka, ezen a kormänya; ez a hal teste. 
Van azutäan: sörenye, kormänysörenye, hönaljszärnya, hasaszärnya, viszäja (vendeg- 
allkapocs), kopetyö6ja, halhejja, mig a testen együtt van, penze (az egyes hej, mikor 
levalt), vagy pillangöja; köldöke (mäshol huggy6ö)». 
En ugyancsak balaton-füredi haläszokkal s ezenkivül tihanyiakkal, balatonfö- 
kajäariakkal, keneseiekkel es kövagö-örsiekkel a következö megkülönbözteteseket 
talältam: 
A halnak van: feje, häta, hasa, farka. A fejen: szäja, älla, viszäja, kopetöja 
(a kopezyö alakot sehol sem hallottam), alatta szilvänya, tovabbä pofäja, bajusza, 
szeme, szemebogara (a balatoni ember sohasem mondja szembogara, hanem mindig 
szemebogara) €s szemekupäja «a kiben a szemgoly6 lakik». A hätäan van sörenye, 
a melyet a pontynäl füresznek nevez s ezen csäkänya, a mit a szegedi haläsz 
bognär neven különböztet meg. A farkän van kormänya, ha az egeszröl beszel, 
de alsö es fels6 farka, ha csak az egyik feleröl beszel. A hasän van evedzöje (— 
HERMAN: hönaljszärnya), hasaszärnya, köldöke &s seggi vezetöje (— Herman: kormäny- 
sörenye, mely nev azonban a Balaton-melleken alig ismeretes). A testet boritja a 
hal hejja, vagy halpenze. Belsejeben megkülönböztetik a belet, mäjäjät (balatoni 
