A Balaton-melleki lakossäg neprajza. i 311 
forräsokböl ismerte; karıkakeszeg Fonyödon, mely nevet HERMAN csak Komäromböl 
közli; büke Szigligeten, a mely nevet HERMAN is közli a Balatonröl,; eddig ismeretlen 
es HERMAN ältal sem feljegyzett nevei e halnak: köfyke &s ribicza, mindkettö Kö- 
vagö-Örsön (Rev-Fülöp). 
21. Pelecus cultratus L., Sugar Kardos; — egyike a Balaton legközönsegesebb 
halainak, melyet a Balaton melleken ältalänosan garda neven ismernek; egyedül 
Fonyödon hallottam a kosssukeszeg nevet, melyet Hrrman e halnak szegedi nevekent 
jegyzett fel; fürdik (ivik) rozsviragzäskor. 
22. Squalius cephalus L. Fejes Domolykö; — ältalänosan domojko. 
23. Aspius Rapax Ac., Ragadozö ön,; — ältalänosan 0” s HERMAN szerint 
«csak a Balatonnäl igy» ; vezerkeszeg Fonyödon, (HErRMAn-näl vezerhal Körös-Tarcsän); 
balin Fonyödon, mely nevet Herman a Duna menteröl jegyzi fel; feherpenzü Balatonfö- 
Kajäron €s feherhejjas Balaton-Füreden €es Tihanyban eddig mäsok ältal fel nem 
jegyzett nevek. A ragadozö Önnek egy alakjät, melynek rövid, czupakos orra van 
es fejerebb, de azert egyez az Önnel feyerhal-nak neyezik s ügy a siöfokiak, mint 
a kilitiek a Dunäböl jöttnek tartjäk. 
24. Misgurnus fossilis L., Reti csik; — 25. Cobitis taemıa L, Vägö csik; — 
26. Nemachilus barbatulus L., Kövi csik;, — mindhärom felet ältalänosan csak 
csiknak nevezik; oly ritkän kerül a szerszämba, hogy tüzetesebb megkülönbözte- 
tesre a balatoni haläsz nem gondol, noha tudja, hogy csik van többfele is. 
27. Esox lucius L., Köz. csuka; — ältalänosan csuRa. 
28. Umbra Krameri Fırz., Läpi pöcz; — ältalanosan ebhal Es ebihal, melyek 
közül az elsö nevet Herman Karädröl, a mäsodikat Tihanyböl közli. 
29. Stlurus glanis L., Lesö harcsa; — ältalanosan karcsa. 
30. Anguilla vulgarıs L., Sikos angolna; — Dapay megjegyzi, hogy a Bala- 
tonböl meg ez ideig csupan a HERMAN O. adatai alapjan ismerjük,; a Balatonban 
tenyleg meg van, de ritkan kerül halöba; Balatonfö-Kajaron 1893-ban, Siöfokon 
1894-ben fogtak kettöt-kettöt; ezenkivül Fonyödon is fogtak egyet; ältalänosan 
angolna a neve. 
31. Zota vulgaris Cuv., Tarka meny ; — ältalänosan menyhal. 
32. Acipenser ruthenus L, Kecsege tok; — ältalänosan köcsöge, a kilitiek 
szerint a Dunaböl jött. 
33. Trutta Salar \., Lazacz Piszträng; e halat a Balaton ichtyologusai eddig 
ep ügy nem jegyeztek fel, mint a szäpa keszeget; a Balatonnak semmi esetre sem 
regi hala, Badacsony-Tomaj haläszai szerint körülbelül 1881-ben hoztäk be a Balatonba, 
de igen-igen ritkän kerül hälöba; ältalänosan /azacznak hivjäk, de e nevnek mär 
helyi alakja is keletkezett Kövägs-Örsön: /azacs. 
A Dapary ]J. ältal felsorolt 38 halfajböl tehät 31-nek e jegyzek megadja a 
Balaton melleken hasznält nepies neveit; a többi 7 faj közül 5 olyan, melyet a 
Balaton halainak het leiröja közül csak 1—1 talält meg, s igy igen ritka, ilyenck 
a csak Vurskırs Gy. közleseböl ismert Gobio uranoscopus Ac., Alburnus mento AG., 
Jdus melanotus Heck.-et KnEr; ilyen toväbbä a Fhorinus laevis Ac., melyet csak 
HEcKEL €s KneEr emlitenek a tapolczai malomärokböl s vegül a Chondrostoma nasus 
I?., REISINGER I. közleseben, a ki szerint ez a hal a Balaton melysegeiben El. Ehhez 
jarul a ket hevvizi halfaj, a Gobius marmoratus Parı. €s Carassıns bucephalus HEck., 
melyek a Balatonban nincsenek meg s a Hevvizben sem kepezik haläszat tärgyät, 
