32 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
E 38 fajt azonban kiegeszitettem kettövel, az Abramıs Sapa L.- es Trutta Salar 
L.-vel s ezekkel a balatoni halak szama 40 fajra emelkedett. 
Ezeken kivül meg 4 magyar halnevet jegyeztem fel, melyeket a HERMAN jegy- 
zekeben nem talälok s melyeket peldanyokban sem lätvän, meg nem hatärozhattam. 
Ez a negy nev a következö: homokküsz Siöfokon, gardaküsz Siöfokon, gyöpsz.ro 
Fonyödon €s Zörbök Fonyödon; utöbbiröl meg azt is megmondtäk, hogy «piczi, 
poczokos s a csikkal együtt feredik telen». Ezek faji megällapitäsa tehät toväbbi 
feladat. 
Ha mär most a magyar nevanyagot vizsgäljuk közelebbröl, ügy konstatäl- 
hatjuk, hogy azok közül: 
1. Közkeletüek vagyis orszägszerte e neven ismertesek : süger (Balaton mellett 
siger), süllö, ponty, käräsz, czomp6, märna, lapos keszeg, domojk6ö, csik, csuka, 
harcsa, angolna, menyhal, kecsege, lazacz (Balaton mellett lazacs). 
2. Csakis a Balaton melleken Elö s mär eddig is feljegyzett nevek: varsinta, 
vasinta, vaskö, barsöka, fogas, buczok, küllö, lapistyän, laponya, lepenyhal, sujtäsos 
küsz, doböka, konczer, rütyöke, gönder, vörösszarnyü keszeg, büke, garda, Ön, 
ebhal, ebi hal; 
3. az ältalam feljegyzett, eddig ismeretlen s eddig csak a Balaton melleken 
konstatält halnevek: vaskota, jupiter, harcsasüllö, csehsüllö, a ponty nädhegyi es 
kosorrü alakja, czäpkeszeg, rücsö, pirosszemü hal, vörösszemü hal, pirosszärnyü 
hal, kötyke, ribicza, borzsöka, feherpenzü, feherhe&jjas, feherhal, homokküsz, garda- 
küsz, gyöpsz.rö, törbök; közülök egy sines meg Szınnyky Magyar Taäjszötäräban ; 
4. a dunai haläszatböl szarmazö halnevek: deverkeszeg, kösüllö, bandär, piszke, 
balin, karikakeszeg; 
5. a tisza- es körösmenti haläszatböl szärmazö halnevek: p.. avägöhal, taknyos 
macza, szäpakeszeg, hosszükeszeg, vezerhal (a Balatonon vezerkeszeg), tötsüll6. 
6. Fertö videki halaszatböl szärmazö halnev: jegeskeszeg. 
E nevek ilynemü csoportositäsänak a tanusäga pedig a következö: A köz- 
keletü neveken kivül a Balaton mellekenek oly sok specialis halelnevezese van, 
hogy az egeszen különällö haläszterületnek tekintendö; ketsegtelen azonban, hogy 
ez a terület valamikor €s valahogyan ügy a dunai, mint a tiszai haläszat hatäsa 
alatt ällott s annak reven kerültek bel&E az onnan szärmazö halnevek. Kerdes, 
tudjuk-e ez Erintkezest igazolni? Igenis, tudjuk. 
Idegen hatäsok a balatoni haldszsatban. Mär Herman OrTrö emlit fel egy 
tenyt, mely a tisza- es körösmenti haläszsaggal valö Erintkezest igazolja; a balaton 
gyalom leiräsanäl a 288. lapon ugyanis igy ir: «A nagy szerszäm azonban nem 
balatonvideki, hanem tisza- &s körösmenti haläszsäg kezeben van, mely egyedül 
az, a ki a sülyos szerszam kezeleset tudja Es kibirja». A 68. lapon pedig igy: «Ott, 
a hol a berletek aränyait megnöveltek, hatalmas szerszäammal kitartöan kell dol- 
gozni, ott a berlö Szeged, Csongräd, Szentes haläszait szegödteti». 
Ez adat nem äll magäban, az Ujabb kutatäs üjabbakat adott hozzä. Az utolsö 
kenesei berlö, ROSENBERG, nyäron ät mindig ket haläszgazdät tartott, az egyik 
Szentesröl, a mäsik Mindszentröl, mindkettö tehät a Tisza mellöl volt; a kenesei 
benszülöttek ugyanis a teli hälö felällitäsaban ügyesek, ellenben nem tudnak bänni 
a paräshälöval s ezek kezelesehez kellenek a tiszai haläszok. De meg ezeknel is 
nagyobb hatäst gyakorolt az a tiszai haläszcsapat, mely a hatvanas evekben a 
Balaton haläszatänak egy reszet kiberelte s melyröl a következö adatokat tudtam 
