A Balaton-melleki lakossäg neprajza. SS 
meg az öreg haläszoktöl: A tiszai halaszok a Balaton deli medenczejeben bereltek 
ki a vizet, az bizonyos, hogy Badacsony-Tomaj vize hozzäjük tartozott, de hogy 
mely vizeket haläszhattäk meg, azt nem tudtäk megmondani; B.-Tomajban emle- 
keztek a tiszai haläszok közül a räcz VarGUczA-ra, 6 volt a berlö s az öreghälöt 
ö hozta be a Balatonra, Szigligeten a tiszai haläszok bejövetelet 1864-dik evre 
tettek s hozzäfüztek, hogy vagy 4 esztendeig haläsztäk a Balatont, a mi egybeväg 
a balaton-edericsi haläszok azon bemondäsäval, hogy a szegedi halaszok 1866—68 
fele järtak itt; az öreghälö behozatalät az edericsiek is a szegedieknek tulajdonitjäk, 
söt tudjak azt is, hogy annak kezeleset ezektöl elöször a meszes-györökiek tanultäk 
meg s azok hoztäk divatba Edericsen is, a mit Meszes-Györök haläszai is meg- 
erösitettek. A szegedi haläszokra emlekeztek a vörsiek is, kik a balatoni halak 
kipusztuläsat a szegedi halaszok ältal behozott es meghonositott öreghälöknak 
tulajdonitjäk. Vegül a tiszai haläszok nyomära akadtam Tihanyban is, melynek 
haläszai a szärnyas varsät Es az apacs nevet mondjäk a szentesi vagy tiszai halä- 
szoktöl ätvetteknek. Mindezekböl lätjuk, hogy a hatvanas Evek derekän egy egesz 
csoport tiszai haläsz szällta meg a Balaton egy reszet s halaszott Evekig ott, hogy 
azontül is az ältaluk meghonositott öreghälök kezeleset a Balaton mellett tiszai 
halaszokra biztäk s igy pontosan rämutathattunk azokra az Erintkezesekre, melyekböl 
a halnevek szökincseben elöfordulö tiszai elemek szärmaznak, valamint arra a korra, 
a mikor ez a kölcsönzes törtent. 
A Dunamelleki kölcsönzesek forräsät Balaton-Füreden, Tihanyban &s Kenesen 
jelöltek meg. Balaton-Füreden ugyanis meg lehetett ällapitani, hogy az utolsö bodon- 
hajö 1881-ben pusztult el; a bodonhajök kipusztuläsäval a deszka- vagy lenta-hajök 
kerültek forgalomba s ezeket Komäromböl hoztäk, a hol elöbb a velök valö bänäst 
megtanultäk. Mindezt megerösitettek a tihanyi haläszok is. Ezt erösiti meg HERMAN 
is, ki szinten mondja, hogy a tihanyiaknak «ma komäromi hajöik vannak» (427. 1.) 
A kenesei haläszok szerint a komäromi deszkahajöt Kenesen hoztäk elöször a 
Balatonra Es pedig a hetvenes evek elejen, csak utänuk vettek a fürediek &s tihanyiak 
lenta-hajökat sa keneseiek ez adatait meg a bogläri Es lellei haläszok is megtudtäk 
erösiteni, mert azt mondtäk, hogy abban az idöben a bodonhajö Keszthelytöl 
Kövesdig mindenütt megvolt s csak onnan Keneseig hasznältäk a komäromi deszka- 
hajökat. S ezzel megjelöltük azt az utat, a melyen a halnevek szökincsenek dunai 
elemei a Balaton melle jutottak. 
Vegül Fertömelleki kölcsönzesnek egyetlen szavunk, a jegeskeszeg, lätszik, 
s ennek a fertöi hatäsnak a nyomozäsa egy €rdekes iparröl juttatott adatokat 
kezembe. Badacsony-Tomajon hallottam elöször, hogy ott valamikor (?) soproni 
nemetek järtak, azok a Balaton mellett azonban nem haläsztak ältalänosan, hanem 
különösen küszt fogtak, annak penzet (pikkelyeit) levakartattäk es a küszt magät 
többnyire elästäk, ezt a küszpenzt ällitölag Becsbe küldtek, a hol abböl gyöngy- 
es tükörfoncsort k&szitettek. Ez adatokat Tördemiczen ege£szitettek ki; a tördemiceziek 
szerint a haläszok Fertömellekiek voltak, s noha azt senki sem tudta megmondani, 
hogy a küszpenzt mire hasznältäk, de tudtäk, hogy EsTErHAZy halaszberlöje RecH- 
NITZER volt az, a ki kiszpenzt vakartatott. A balaton-edericsiek a fertöi n&met 
halaszok idejövetel&t a hetvenes &evek elejere tettek. Hasonlö üzlettel egy ideig a 
fonyödi ROSENBERG-ek is foglalkoztak, a kik a garda penzet vakartäk s becsi fontjät 
öt forintert küldtek Becsbe, de aztän felhagytak vele. Ime tehät a hetvenes evek 
elejen a Fertö mellöl nemet haläszok jöttek ide küszt vakarni, azok termeszetesen 
