A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 323 
Ferenez, Andorko Istvan, Szäntö Märton, Vidi Janos, Vidi Ferencz, Szita Istvän, 
Szita Jänos, Eöri Janos, Bak6 Janos, Kaposi Mätyäs, Aranos Istväan, Abros Jänos, 
Nagy Ferencz, Fejer Ferencz, Kis Lörincz, Nyers Istväan, Horväth Istväan, Haläsz 
Ferencz, Szabö Janos, Szalla Jäanos, Roboz Mihäly, Vegh Istvan, Tobak Mihäly, 
Kötel Töbiäs, Mesterhäzi Mihäly, Major Andräs, Vajda Läszlö, Ängyän Gergely. 
Gyöcs Ferencz, Ängyän Ädäm, Belki Istvän, Eöri Ferencz, Major Ferenez, Koväcs 
Peter, Horväth Jözsef», — összesen a negy olvashatlan nevvel együtt 70 haläsz- 
mester s mind — magyarok! 
Ügy e jegyzek, mint az articulus es a häzirend egy &s ugyanazon kez iräsa, 
datälva nincs ugyan, de ugyanazon k&z irta be a jegyzökönyvbe az elsö dataält 
adatot, mely szerint «1713. die 17. May. Esküdött föl czehmesterseghre Kocsis 
Märton Uram es Czüvek Janos Uram, szolgälö mestersegre Vidi Janos, Molnär 
Ädäm.» A jegyzek maga tenyleg Kocsis Märton Es Czüvek Janos czehmesterekkel 
kezdödik, s igy ez adatoknak egyezese €s a kEziräsnak azonossäga alapjan az arti- 
culusokat, a häzirendet Es jegyzeket 1713-ban kelteknek kell tekintenünk. 
Ennyi az a tanusäg, melyet a keszthelyi haläszczeh megmaradt es megmen- 
tett jegyzökönyveböl merithetünk, s ez nemcsak kiböviti a Balaton haläszatänak 
ismeretet egy Uj fejezettel, a czehes haläszatröl szölöval, hanem megvilägitja a 
tihanyi haläszarticulusok eredetet, söt jelentekenyen kiegesziti a czehes haläszatnak 
azt az ältalänos kepet, melyet a komäromi haläszczeh szabadalom-levelenek soväny 
kivonata alapjan megvazolni HERMAN OTTö kiserlett meg. 
De maradtak ennek a czehes haläszatnak 
tärgyi 'emlekei is, melyeket sikerült a M.N. 
Muüzeum Neprajzi Osztälya szamara megmente- 
nem, s melyek szinten hozzäjarulnak a balatoni 
czehes haläszat pontosabb megismeresehez. 
Ismetelten megemlekeztünk a cz&hes hala- 
szat fentebbi ismerteteseben a täblajäaräsröl. A 
; E BER: i : 62. äbra. A keszthelyi haläszczeh 
halaszczeh «täblaja» egeszen eredeti volt; egy «täbläja. 
35 cm. hosszu, szilvafaböl pontosan &s pom- 
päsan kifaragott pontyot äbräzolt, szäjaban vaskarikäval, melynel fogva fel lehetett 
függeszteni a falra, a szegre, hasän az &evszammal — 1859 — a melyben keszült 
es a melyben a köznek hasznälatära ätadatott. A 62. äbrän bemutatom a keszthelyi 
ezehhalat oldal- Es alsö nezetben, utöbbiban azert, hogy az Evszam is lathatö legyen. 
Regebben, mikor a betüvetes meg nem volt ügy elterjedve, mint ma, a czehmester 
legközelebbi haläszszomsz&edjanak szöval mondta el a rendeleset s ätadta neki a 
ezEhhalat; a czehhal a rendelettel aztän ment szomszedröl szomszedra s mire a 
mesterhez visszakerült, ez tudta, hogy rendeletet a czeEh minden tagja tudomäsul 
vette. 
Ismetelten szö volt a czEhlädäröl is; a keszthelyit a 63. äbränk mutatja be; egy- 
szerü faläda, furfangos kulcscsal, ket vasfüllel minden diszites nelkül; mellsö olda- 
lara azonban oda van festve a ponty, töle balra a keszthelyvideki haläszatra annyira 
jellemzö häromagü szigony, jobbra a horog, alatta a läda keszitesenek Evszama: 
1849. A zärtöl jobbra Es balra az 1849-iki ket czehmester nevenek kezdöbettii. 
Ebben a lädäban tartottäk a czeharticulusokat, a czeh penzet s egyeb aprösägokat. 
Fontos szerepe vala a czeh belsö eleteben a czehkorsönak is. Csak hosszas 
utänjärässal tudtam meg, hogy a keszthelyi czehkorsöt vagy 10 Ev elött vette meg 
21* 
