A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 328 
III. A Balaton halasztopographidaja. 
A balatoni haläsz pontosan ismeri a tö tükrenek mindazon reszet, a melyen 
akär juss alapjan, akär mint a berlök valamelyik bokränak tagja haläszhat &s halä- 
szott. S mint a magyar haläsz ältalänossägban, ügy a balatoni is, a viz minden 
egyes reszet, hol keritöhalöjät kivetheti, elnevezi. Egy ily elnevezett reszt a magyar- 
säg /anydnak nevez, a balatonmelleki azonban vonyo-, vetö- vagy keritesnek mondja. 
Aräcson ügy a teli, mint a nyäri keritöhely kerites; Balaton-Füreden a nyari: keri- 
tes, a teli mär vonyö; Fonyödon hasonlökepen; Akaliban a nyäri vetö, a teli 
vonyö, Bogläron Es Lellen ügy a teli mint a nyäri vetö. De azert a Balaton mel- 
lett elöfordul a tanya sz6 is; igy Kövago-Örsön csak a nyäri keritöhely a vony6, 
a teli mar tanya; Siöfokon pedig ügy telen, mint nyäron csak tanyakröl beszelnek. 
A fonyödi öreg haläszok, a kik a szegedi haläszokat jöl ismertek, legott meg- 
mondtäk, hogy a tanya szöt a Balaton melleken kizärölag a szegediek honositottäk 
meg, tehät a hatvanas &vekben. 
HERMAN OTTö, ki a viz ilynemü felosztäsät elöször &szlelte hazänkban s ki 
a haläszok topographiai elnevezeseit elöször gyüjtögette, különösen hangsülyozza, 
hogy «e haläsztanyak nevei csak ritkän szolgälnäk a partreszre, vagyis a földmü- 
velö elnevezeseire» (74. 1.), de ezt termeszetesen csak a folyövizekre lehet igy älta- 
lanosan kimondani, s ezt 6 maga is Erezte, mert Kenese vony6inak felsoroläsänäl 
mar megjegyzi, hogy «ezek többnyire a partreszektöl erednek, mert a tö6 sikja nem 
nyujt pontokat.» S a Balaton melleken ez tenyleg, nem többnyire, hanem ällan- 
döan igy van, a vonyök az illetö partreszröl kapjak nevüket. Mint az aläbbi jegy- 
zekböl ki fog tünni, az elnevezeseknek alig 2°/,-a vonatkozik magära a vizre (p. 0. 
Harcsäs), a többi mind partresztöl ered. Epen ezert a haläsz legtöbbször a partreszt 
nevezö szö utän oda teszi az «eleje» szöt (p. o. Sösfak eleje) s a nev tulajdokep 
ezzel lesz haläszati helynevve De epen azert, mert az «eleje» szöcska sokszor 
ismetlödik, a haläsz közhasznälatban sokszor Ep ügy elhagyja azt, mint a vonyö 
vagy tanya szöcskät is. Neki eleg a nev, haläsztärsai tudjak, mit Ert alatta. 
Minthogy Herman OrTrö a Balaton mellekeröl csak Kenese Es Tihany vonyö- 
neveit gyüjtötte össze, az en feladatom volt ezt a becses szökincset az egesz Balaton 
mellekeröl összegyüjteni. Gyüjtes közben jöttem ra arra, hogy sokszor ugyanazon 
egy vonyönak ket, söt härom neve is van, de aztän meg lehetett ällapitani azt is, 
hogy ennek mi az oka. A partvonalon csak a legfontosabb pontoknak volt ällandö 
nevük, a többi nevet az a bokor adta, a melyik a vizet epen haläszta. Mikor a 
siöfoki berlö foki Es szabadi emberekkel haläszott, ezek elneveztek a vonyökat a 
szerint, a mint azokkal megismerkedtek, kit fekveseröl, kit valamelyes sajätsäga- 
röl; a szegedi haläszok isme&t mäs neveket hoztak forgalomba. Kenesen a keneseiek 
megtartottäk a hagyomänyos Öösi neveket, de mikor strikeoltak, a zamärdiak halasz- 
tak a kenesei vizen s azok ismet üjabb neveket honositottak meg. 
A vonyöneveket közsegröl-közsegre vettem fel s hasonlökepen a helynevek 
felvetelehez, azokat terkepen fixiroztam. Idöközben Löczy Lasos tanär ür, a Balaton- 
Bizottsag elnöke külön s az En felvetelemtöl teljesen függetlenül felvette Tihany 
vonyöneveit. Majd ugyancsak Löczy tanär ür megbizta a balatonmelleki VAs JAnos 
uramat, a ki egykor szinten haläszkodott, järja körül a partokat s jegyezze fel az 
összes vonyökat Es fixirozza azt a terkepen. Vas JAnos jegyzeket ätveven, konsta- 
