334 A Balaton-melleki lakossäg nepra,jza. 
öket attöl teljesen eltiltani nem lehetett; a berlö tehät megengedte, hogy oktöber 
es novemberben, mikor a garda jönni szokott, külön a garda fogäsära egy vagy 
ket kompänia alakuljon; ezek aztän mär tizesek, mert ezeknel a kegyenjaro elma- 
radhatatlan; a haszon fele az övek, fele a berlöe volt,; persze csak törvenyes hälö- 
val kerithettek s igy az eredmeny sokkal kisebb volt, mint hajdan. Az üj reszveny- 
tärsasag eEletbe lepesevel a tihanyiaknak ez a kis kedvezmenye is megszünt s a 
gardafogäs Ösi ünnepe ezzel vegkep letünt a magyar haläszatban. 
Szärszön a nyäri bokor kilenczes, Fonyödon szinten; a teli mindket helyen 
tizenkettes s itt mär az egyes haläsz pontosan a maga müködese utän kapja nevet. 
Igy van egy gazda, a ki kiszäll a jegre s vezeti az egesz haläszatot; 2 rudhajto, 
akik a vezerrudat hajtjak s a kiket Kenesen vezereseknek hivtak; 2 jegellö, a kik 
a lekeket vägjäak; van egy alınas, a ki a hälö kiemelesenel a hälö ket szärnyänak 
alinät egyszerre huzza ki, ügyelven arra, hogy a ket alin mindig össze Erjen s 
köztük a hal ki ne menekülhessen; 2 felinas, kik a paräs felsö inat rakjäk rendre; 
2 lehes szedö, kik az alin Es felin közti hälöfalböl szedik ki a felakadt halat, a 
gazt, a hinärt, stb.; 1 gemcsellö, a ki arıa ügyel, hogy a vezerrudak a helyes iräny- 
böl el ne tevedjenek, ha pedig az megtörtent a hosszü görbe gemicscsel a leken ät 
a jeg ala nyül &s megkeresi azt; vegül 1 durallo, a ki a bukälö leken ät a bukälö- 
val üti a vizet, hogy a halak, mikor a jeg alatt haladö hälö szärnyai kezdenek 
összehajlani, ezek között el ne menekülhessenek, hanem a hälö zsäkjaba rohanjanak. 
A badacsony-tomaji nyäri bokor szinten kilencezes ugyan, de Erdekes elne- 
vezesei miatt. A bokorban, a kie a häl6ö volt, az volt a gazda, a többi a cserkesz. 
Nagyhajosok voltak öten Es pedig 1 kormanyos, 1 macskds, 1 vese, vagy pöczkösverö, 
1 alinas &s egy pards; kishajosok voltak negyen Es pedig 1 kormanyos, 1 macs- 
kas es 2 evezö. A macskas alatt az Eertendö, a ki a vasmacskät kezelte, ennek 
pedig azert van fontos szerepe a tomajiaknäl, mert azok a nyilt vizen keritenek, 
a mikor is a hajö j6 lemacskäzäsa fontos dolog. Hogy a vese szö mikent kerül 
a bokor mesterszötäräba, annak magyaräzatät nem tudtam megkapni; e szöt ilyen 
alkalmazäasban sem HErMANn O., sem a Nyelvtörteneti-, sem a Tajszötar fel nem 
emliti. A cserkesz szö itt a bokor tagjait jelenti, Akaliban cserkesz az, a ki a teli 
haläszatban «a hal el& jön», cserkesz a regi Tajszötär szerint kisegitö a jeg alatt 
valö haläszatnäl; Somogyban a cserkesz neve csetres, Tihanyban pedig csetres az, 
a kit a bokor valamelyik tagja — akadälyoztatäsa eseten — maga helyett kiällit, 
Vegezetül a keszthelyi teli bokrot HERMAN O., igy adja meg (a 409. Il): »2 
Jahajto, 2 csaklyas, 2 vago, 2 kötelszedö, 2 markolo» s igy ez a teli bokor tizes 
volna. 
Ilyen haläszbokrok üztek a Balatonon a haläszatot. Itt-ott voltak törzsökös 
ösregi bokrok, s ezeknek külön nevük volt. Herman a tihanyiak közül felemlit 
hetet: az Ujhaläsz-, Kis-, Selyem-, Disznösi-, Honved-, Kömüves- &s Jeges-bokrot; 
e sorozatot kiegeszithetjük a Borjü-, Sörös-, Szappanos- vagy Koromgyöker-bokorral. 
A Koromgyöker amolyan csüf- vagy melleknev, a minö nemesak minden bokor- 
nak, hanem minden embernek is van a Balaton melleken. Badacsony-Tomajban 
harom bokor volt, a csüf nevüket reg tudtam mär, mikor räjöttem az igazi becsü- 
letes nevükre; igy a Hämos bokrät gazdag-nak, a Szenkäet pogacsas-nak, a Keresz- 
teseket kodisok-nak neveztek. 
Ez a bokorszervezet a regi idökben teljesen független volt; ha p. o. Tihany 
az apätsägnak megfizette a maga tizedet — kezdetben termeszetben, kesöbb penz- 
