336 A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
felet kapta, de, amennyiben 6 maga is reszt vett a haläszatban, meg egy rendes 
legenyresz is jutott neki. Ezenkivül szokäsban volt, hogy a lekelök, ha a jeg vastag 
volt, a rendes legenyreszen kivül fejenkint meg egy font süllöt kaptak, ha — fogtak. 
Ma mär a nepnek ennyi kedvezmeny sem jut. Miöta az egesz tavat egyetlen 
tärsasäg berli, kevesebb, de nagyobb halök dolgoznak s több resze van a munkä- 
ban a göznek, mint az embernek. A ber hatärozottan magasabb, de semmi järulek 
nincsen hozzä, sem napi, sem vacsora-halat a haläsz nem kap. Ezek a napszämosok 
mär nem is haläszok, hanem munkäsok, s az öreg Szıten uram, Fonyöd egyik 
legregibb haläsza, az üj rend ellen zsörtölözve megvetessel jelentette ki: «hej uram, 
ma mär kanäszok meg loväaszok — a haläszok», a mi nemesak ügy ertendö, hogy 
a mai haläszok kanäszok- Es lovaszokböl lettek, hanem ügy is, hogy az egykori 
halaszok inkabb elmentek kanäsznak, loväsznak, semhogy az üj ällapotokba bele- 
törödjenek. 
Lättuk, hogy a berviszonyok megällapitäsakor arröl is gondoskodtak, hogy 
a haläsz a zord idök beälltäval csizmät Es sapkät kapjon. A zsidö berlök ältaläban 
humänusak voltak s noha erre szerzödes öket nem kenyszeritette, egyebkent is 
iparkodtak a haläsz sokszor keserves munkäjät könnyiteni; a haläszok különösen 
az esös Ööszi idötöl szenvedtek sokat az Ejszakai haläszatokon. A tihanyi berlö az 
ällandö munkäsoknak kezdetben csuklyas szürt adatott, de ez neheznek bizonyult 
s a haläszt munkäjäban feszelyezte. A nyolczvanas Eevek vegen aztan a berlö meg- 
honositotta a cziradet, a mi nadräg es felöltö volt, ät nem äz6 lagos vaszonböl s 
a mely sajätos nevevel együtt csakhamar elterjedt az egesz Balaton melleken. 
A balatoni haldszshajök. A Balaton legösibb hajdja a bödön vagy bodon volt 
s regi idöben meg a nagyszerszäm kezelesere is azt hasznältäk. A bodonhajöknak 
napja ma mär leäldozott, meg van belölük nehäny, de csak a kis haläsz birtokäban 
s mi is ott fogunk vele reszletesebben foglalkozni. A bodont a nagy szerszämok 
kezelesenel a nyolczvanas evek folyamän teljesen kiszoritottäik a Komäromban 
keszült deszka- vagy lentahajor s az 1900. evig ezek voltak hasznälatban. 
Ott, a hol a partra haläsztak, mint p. o. Balatonfö-Kajaron, a hol t. i. a hälö 
egyik vegenek a kötelet a parton tartottak, elEg volt egy hajö is. Ennek. volt fara, 
fartökevel &s deszkaval, mely a kormänyos helye; a fartöken volt a kormanyszeg 
es a kötelvezetö, ket beveses vagy pedig ket Auzoszeg a kormäny szämära, mind- 
kettö arra valö, hogy a tanyavetesnel a kötel biztosan järhasson. A vägott farral 
szemben van az e&les o7r, ennek is volt orrtökcje es deszkdja, mely alatt az orrban 
a kenyer es gunyapakkolö hely volt; az orrot kivülröl plehburkolat vette körül, 
hogy a macska (horgony) ne rontsa; az orrba szeget vertek be s arra hüztäk ıä 
a kaloddt vagyis a kötelvänkost, a ket bevesessel, ha erröl az oldalröl kellett a 
a kötelet felszedni. A hajö lapos fenekere ket oldalt ket szdnkodeszkat szegeltek 
fel, hogy mikor a hajöt a partra hüzzäk, a föld ne szagassa annak feneket. A haj6 
väzät, dongäit vagy bordäıt a bokonyok kepezik s ezekhez szegelik a hajö oldalät 
kepezö deszkäkat. A hajö külsö &s belsö peremet a szegefenyö tartja, melynek 
külsö felet a hajö prem-, perem-, vagy habvetö-jenek (HERMAN szerint pörfa-janak) 
nevezik. A hajö belsö berendezesere ilyen: A fartöke elött van egy älödesska a 
paräslegenyek szämära; ezutän következik a /dhesdeszka (HERMAN szerint: halopad), 
melynek a far fel& esö felere a häal6 van felfägyva, mig az orr fele esö felere a 
kötel van felfejve; azutän következik megint egy ülödeszka az alinasok reszere, 
majd a csiga, melynek vastengelyen kivül negy sgarva van, a melyekkel a csigät 
