A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 337 
tekerik Es gerendöje, a melyre a kötel pereg, vegül ismet egy ülesdeszka a kötelfejö 
es a csigakezelö legenyek szämära (65. äbra). A macskanak van szdra, negy kapaja 
es macskalancza vagy macskakötele Az evezö ketfele: huzö- es kormänyevezö; a 
balatoni a hüzöevezöt nevezi evedzönek, a kormänyevezöt egyszerlien kormanynak 
mondja. Az evezönek van /apaha (HERMAN szerint: Zollja), rudja, mely a külsö &s 
belsö csapoböl äil s melyet a Auzopant szorit körül a kuzokarikaval, a kormäny- 
nak nincs hüzöpäntja, hanem fogovege vagy mankoja. Az evezö a fäböl valö Au20- 
vankoson mozog, melyet majd kolompnak (Kenese), majd Aoloncznak (Siöfok) 
neveznek, s melyet a hajö premjehez a k1u120- vagy kolonczszegen kivül meg egy 
erös vasszeg szilardit oda. A hüuzövankost vagy kolompot Balaton-Füreden kalodd- 
nak is neveztek. (HERMAN csak magät a hüzöszeget nevezi koloncznak!) 
Ilyen a balatoni deszkahajö, ha egyesevel hasznäljäk. Mär a nagy gyalomhoz, 
vagy ha a nyilt vizen keritenek s a hälöt ott is emelik ki, akkor ket hajö kell. 
A nagyobbik hajö — ilyen esetekben ez egyszerüen Aaj0, a kisebbik pedig dereg/ye 
vagy /aptar — szerkezeteben teljesen egyezik a most leirt hajöval, csak belsö 
N 
67. 68. 
65—68. äbra. Balatoni deszkahajök (65. JANKö; 66—68. HERMAN). 
berendezese mäs; ott ugyanis a lehesdeszka es orr között igy következnek az 
egyes reszek: /ehesdeszka, melyen csak a hälöt fägyjak össze; cszga, imasok padya , 
derekon huzok padja, orrtöke. A dereglye vagy laptär szerkezete a fentebbiekevel 
szinten egyezik, de jöval kisebb s belsö berendezese ilyen: fartöke, ülesdeszka , 
ldada vagy supredla a kifogott halak szamära;, köteldeszka vagy kötelek padja, a 
melyen a hüzökötelek vannak karikäba fejve,; uUjböl ülesdeszka, vegül az orrtöke. 
E ket hajötypusnak HERMAN O. a rajzät is kiadta (66. Es 68. äbra) s igy azzal itt 
bövebben nem foglalkozunk. Az utolsö evekben mär complicältabb szerkezetü 
esigät is kezdtek alkalmazni; ennek volt egy nagy kereke, egy kis kereke, melyet 
csillagnak neveztek, hajtoja, dobja s lampatartoja vagy dbrocza vagy vegül örfaja. 
Mindezen hajök a forgalamböl, miöta egy tärsasäg berli az egesz Balatont, 
kikerültek s haläsz czelra többe nem szolgälnak. 
HERMAN ©. bemutatja (298. 1.) atihanyi 47 hajot is (67. ä.) sarröl ezeket irja: 
«Szerkezetet 1880-ban tihanyi haläszember eszelte ki; elment Komaromba s ott meg- 
esinältatta,: közben pedig elleste a hajöcsinälas minden csinjät-binjät; azutän haza- 
vitte a szerzemenyt atudomänynyal együtt s ma mär a tizes bokrok mind üj hajön 
szällanak ki a fölseges t6 sikjäara. A tihanyi üj hajö tiz emberre valö s ügy fel- 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. köt. 2. r&sz. 22 
