338 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
adatahoz mint a vizhez kepest, a melyen jär, igen jöl van kieszelve. Vägö orra 
csak kevesse melyed a vizbe, epen csak a mennyire szükseges, hogy az esetleg 
täamad6 hullämot megszelhesse,; fara laposan kifutö s szeles fartökevel bir.» Mon- 
danunk sem kell, hogy ez a tihanyi üj hajö nem mäs, mint a mär leirt komäromi 
deszka- vagy !entahajö,; a HrrMan ältal közlött kep szerint ettöl csak abban külön- 
bözik, hogy nincsen benne csiga. Hogy pedig ezt tihanyi ember eszelte volna ki, 
azt a tihanyi haläsz csak trefäs kevelykedessel aällithatta, mert hiszen azokat reg 
hasznältäk mär Kenesen, mikor Tihany meg bodonhajön haläszott. 
A balatoni gyalmok. — A balatoni nagyhaläszat szerszäma a gyalom, ennek 
a häalönak, mint tudjuk, ismertetö jele az, hogy ket egyforma szärnya között kataja, 
azaz hossza közepen egy zsakja van, melybe a hal beleszorul. HrrmAn helyesen 
jegyzi meg, hogy a «gyalomhälö tehät nemcsak bekeriti &s beboritja hanem meg is 
fogja a halat». A Balaton mellett a gyalmoknak több faja van; ezek reszben fel- 
szerelesben, reszben nagysägban, de reszben alkalmazäsban is különböznek egy- 
mästöl. Kezdjük ismertetesüket nagysäg szerint a legnagyobbon, a balatoni berlök 
paräs halöjan. 
Kössük a paras halo ismerteteset ahhoz a kephez, melyet e czelböl HERMAN O. 
könyveböl ätvettünk (69. ä.). Ezen A a keresztkötel; A az apacs; F a felin, mely 
a viz szinen marad; / az alın vagy ın, mıely kettös es a viz alä merül; P a para, 
nyarfa kergeböl valö; O az olom vagyis az alinra vert ölom karika; S a pös, «egy 
derek szalmacsutak, mely a kettös alin köze van foglalva s a melynek az a fel- 
adata, hogy iszapos helyeken a hälö az iszapba ne vägjon». Hogy a hälöt immär 
a maga egeszeben is megismerjük, forduljunk 71. kepünkhöz; ezen A es Ba ket 
haloszarny, C a halozsak vagy kata,.melynek szäjät felül a D Zorokgyekeny, alul a 
IT torokkö vagy monykö tartja nyitva. A halö felsö inan levö Z/ a /ogo, mely a 
haläsznak megmondja, hogy a hälöszärnynak felet mär kiemeltek. E hälö hossza 
600 m. 
Mär Herman kiemelte, hogy ez a szerszäm a Balaton melleken nem balaton- 
videki, hanem tisza- es körösmenti halaszsäg kezen van; de nemcsak ez a häläsz- 
säg, hanem az egesz szerszäm, söt hasznälatänak mödja is idegen s aränylag üj a 
Balaton mellett. Behoztäk pedig ide azt, mint lättuk, a szegedi haläszok, a kik a 
hatvanas evekben mintegy negy evig bereltek a Balaton halaszatänak egy reszet 
s behoztäk a balatoni halak nagy veszedelmere. A balatoniaknak ilyen nagy öreg 
hälöjuk egyältaläban nem volt addig, legnagyobb hälöjuk a teli jeges haläszathoz 
hasznält gyalom vagy öreghalö volt, de az sem volt több 200 meternel s igy a 
szegedi öreghälönak csak egy harmada volt. A räcz Vargucza bandäja tanitotta 
meg elöször a meszes-györökieket, hogyan kell ezekkel a paräs öreg-hälökkal 
nyäron is haläszni, onnan ment az ät Balaton-Edericsre €s igy toväbb. Az üj hälö- 
val persze üj szavak is belekerültek a balatoni haläszat mesterszötäräba s a nep 
többnyire maga meg tudja mondani, hogy ezt vagy azt a szöt a szegedi halä- 
szoktöl vette ät. 
lgy a tihanyiak egeszen pontosan megmondtäk, hogy magät az apacs nevet 
a tiszaiak hoztäk be, regen azt a fät zszap-nak hivtäk s annak hivjäk maig is az 
igazi balatoni gyalmokon, mert az vezeti istäpolja a hälöt; a paräs hälök istäpjän 
a Balaton melleken csaknem mindenütt megmaradt az apacs nev, de mär Kövägö- 
Örsön e szö nem tudott polgärjogot nyerni s ott maig is istäpnak mondjäk az 
apacsot; Vörsön az apacs szöt egyältaläban meg sem £rtettek, mert ott csak az 
