340 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
istäp jarja, s a somogyi oldalon fel Fonyödig ez mindenütt igy van. Az &szaki 
szelen csak a balatonfö-kajariak mondjak istäpnak az apacsot. 
A keresztkötel szöt HERMAN csinälta; semmi esetre sem nepies, HERMAN ugyan 
az összegezesben (403. 1.) a szöt felveszi s nem jelzi csillaggal, annak jeleül, hogy 
az nem ältala alkalmazott, hanem ne&pies mesterszö, de viszont a mesterszötärban 
nines bent. Annyi bizonyos, hogy e szö a Balaton mellett nem El a nep ajkän s 
a balatoni haläsz azt ältalanosan kengyelnek nevezi, egyedül Kenesen volt a neve 
mas, t. i. nyaklo,. 
Az alin &es felin elnevezes megvolt a balatoni gyalmoknäl is, söt a balatoni 
haläsz meg finomabb megkülönbözteteseket tett s azokat a paräs hälöra is alkal- 
mazta. Igy az Si köteldarabot segedisuingnek, az Szm kötelet szdajmadzagnak nevezi. 
E paräs hälöval a pös elnevezes is elterjedt, de azt helyenkint Zörsnek mondjäk 
igy Kenesen Es Tihanyban is. A para &s az olom a Balaton melleken a hälön 
szinten üj) dolgok voltak, melyek ugyancsak a paräs hälöval terjedtek el, az igazi 
balatoni hälön, mint azt lätni fogjuk, a paräk helyett gyekeny, az 6lom helyett 
kövek voltak. Az ölom különben az alsö inon nem egyformän van elhelyezve, a 
zsak torka elött ölenkint, a szärnyak dereka tajan mär csak mäsfel ölenkint, az 
apacs fele pedig ket ölenkint van egy-egy 6ölom. 
Ha a paräs hälö egy-egy szärnya rövid, akkor megelegszenek egy /ogoval is, 
a mely annak felet jelzi. HErMAn e szöt leiräsäban (250. 1.) /ogo, mesterszötäräban 
logos (811. 1.) alakban irja; a Balaton mellett a /ogos alak van elterjedve; Kenesen 
azonban wyeklecznek &s csilincsanknak hivjäk. Ha a hälö nagy, harom lögöt is 
alkalmaznak s ilyenkor a közepsönek a neve gye/ vagy f.sz; ha hälöhuzäskor a 
haläszok az egyik oldalon egy ilyen lögöst vagy gyelt elertek, akkor ätkiältottak 
a masik oldalon hüzöknak, s ha azok a hüzässal meg nem £rtek oda, bevärtäk 
öket, hogy a hälö egyenletesen emeltessek ki. 
A gyalom kätäjat a balatoni ember szakasziozsaknak nevezi; az mindig hegyes 
farokban vegzödik s a zsaknak ez a hegye a tulajdonkepeni szaggato. Hogy a 
zsäk torka a viz alatt nyitva maradjon, az igazi paräs hälön a szäjat felül a /uzay, 
egy j6 darab fa, alul a Zorokolom tartja nyitva. A speciälis balatoni haläsz ezeket 
az elemeket sem türte igy meg; olyan hälöt a melyen a tutaj egy darab fa alak- 
jaban meg lett volna, egyältaläban nem talältam, olyan hälöt pedig a hol a torok- 
ölom meg volt, csak egyet lättam Balatonfö-Kajaron. A tutaj helyett ältalanos 
a torokgyekeny, mely nagy gyekenykötes, melyet Balatonfö-Kajär magyarjai Zörök- 
gyckenynek, Tihany haläszai brragyekenynek (HERMAN szerint dikatutajnak) neveznck. 
Hasonlökepen a torok aljan a torokölom helyett Zorokkövet vagy monykövet köt- 
nek s ez azert jö, mert a hälöt jobban hüzza le s a hinär igy a torkot nem csavar- 
gatja. A torokkö Es monykö a Balaton mellett ältalänos elnevezes, csak Balaton- 
Füreden neveztek azt keresztkönek. 
Ilyen volt a balatoni berlök gyalma ältalanosan; öriäsi nagysäga, iparszerü 
felszereleEse s ügy telen, mint nyäaron valö alkalmazäsa mindenkor elesen megkü- 
lönböztette az igazi balatoni gyalomtöl, melynek fajtäit — ismerven immär a 
gyalom reszeit — a következökben rövidebben ismertetjük. 
A Balaton törzsökös nyäri keritöhälöja a gyekenyes volt (70. ä.). Ez csak 140 m. 
hosszu, zsäkja tajan 3 m. szeles volt, szerkezetben miben sem különbözött a paräs- 
hälötöl, csak mesterszötära &s felszerel&se volt mäs. Volt tehät apacs helyett / iszapya, 
ennek #engyele; a hälöszärnyaknak felina, alina, utöbbi azonban nem volt kettös, 
