A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 341 
es szdjmadzaga vagy atalja, a hälöfal Es istäp közt segedislingje; a felinon a rä- 
füzött paräk helyett zsöingekkel rakötött Gy gyekenynyalabok, az alinon a rävert ölom 
helyett ugyancsak zslingeken függö Iyukas termeskövek, Iyukasztott tegladarabok 
vagyis /H halokövek,; a hälöszarny felet majd az alinra kötött nagyobb tegladarab 
a Zuzser, majd a felinra kötött nagyobb gyekenyuszö felepota jelezte; a hegyes 
zsak torkät felül a Zorok- vagy bikagyekeny, alul a torokkö, monykö tartotta nyitva, 
melyek, mint lattuk, räkerültek az importalt parahälökra is. 
HERMAN O., ki a Balaton haläszatät akkor tanulmänyozta, mikor az ilyen gy£- 
kenyes hälök meg hasznalatban voltak, nemesak a halö felszereleset mutatja be 
kepben, hanem azokat a hälököveket is, melyek a Balaton különbözö videkein 
alkalmazäsban voltak, s melyeket az ide mellekelt äbrän csoportositunk. A 72. 
szamü tuzser, tihanyi teglaböl van kitördelve; a 73. szamü Keneseröl valö termes 
halökö; a 76. szamü tihanyi monykö, egyszerü kantaros tegla, a 75. szämü Balaton- 
Füredröl szärmazö rendes hälökö,; az 74. szamü torokk6, a 77. halökö, mindkettö 
Keszthelyröl s midkettön az ärkolas, a kötözsineg — isling — befogadäsara valö; 
a 78. szamü tuzser Keszthelyröl teglaböl tördelve a kötesben ärkolässal; vegül a 
79. Tihanyböl valö avet (kopott) halökö, mely eredetileg negyszögletes küpalaku volt. 
Ennek a gyekenyes gyalomnak volt a Balaton melleken meg härom alakja, 
melyeket HErMAn O. nem emlit fel, melyek azonban nem egyebek, mint kisebb meretü 
masai a nyari gyalomnak vagy gyckenyesnek. Ezek a /ovas-, a gyalog- es a gathalo. 
Lovashalot Lellen es Fonyödon lättäm, hossza 40 öl, egesz szerkezete, teljes 
berendezese pontosan egyezik a gyekenyessel. Fonyödon negy ember kezelte; 
kettö a parton maradt az egyik istäappal, a mäsik kettö bement a vizbe a mäsik 
istappal; nyakig begäzoltak s aztän nagy kanyarodässal a part feie keritettek vele. 
Lellen meg egy ötödik ember is segedkezett, ki a zsäkot igazgatta, hogy meg ne 
csavarodjek. 
HERMAN O. a gyaloghalot (a 285.1.) ugyan leirja, de ez nem a balatoni, mert 
az ältala leirt nem gyalom, mert nincs kätäja, zsäkja, mig a balatoni gyaloghälö 
valösagos zsakos gyalom, csakhogy igen kis meretekkel; ez 10—20 öles, zsakja 
is megfelelöen 1—2 öl, szinten labon haläsztak vele, de kezelesehez eleg volt ket 
ember. Hivtäk gyalogvonyonak (Balaton-Bereny) is. Szerkezete, berendezese egyeb- 
kent teljesen egyezett a gyekenyes &s lovashälöeval. 
A gathalo sem mäs, mint a gyaloghälö, csakhogy folyövizen hasznältäk s 
meretei a folyö szelessegetöl függtek; igy a Siön hosszabb kellett, mint a Lesencze 
es Tapolcza patakokon, a honnan szinten feljegyeztem. A hälöval a folyöt kereszt- 
ben elzärtäk, mindegyik veget egy-egy ember ragadta meg, hüztäk a viz utän, hogy 
a viz elleneben üszö hal beleakadt, aztän az egyik ember csolnakra kelt, a hälöt 
magäval hüzva, ätkeritett a tulsöpartra tärsähoz, a hol aztän együtt emeltek ki a 
predät. Olykor — s ez különösen a Lesencze &s Tapolcza patakära vonatkozik — az 
ily halöhoz negyen is tärsultak s akkor k&t halasz messzi lekerült a patakok men- 
ten sa kifeszitett s lassan lefel& haladö hälönak bukaloval kergette neki a halakat. 
A gyalomnak utolsö balatoni alakja a jeg alatti teli haläszathoz hasznält 
gyalom vagy öreghalo s ez a törzsökös balatoni hälök között a legnagyobb volt, 
nagyobb volt a gyckenyesnel, mert hossza mintegy 200 metert tett ki. Szerke- 
zete, felszerelese tökeletesen egyezett a gyekenyesevel, de különbözött attöl a 
kengyelhez csatolt köfelzete &s az ehhez kötött vezerrudja ältal, melyekkel aläbb a 
jeges haläszatnäl fogunk megismerkedni. 
