A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 343 
hälöt a lehesdeszkäröl a teritsfära fagytäk, közbe-közbe kitisztogatva gaztöl, iszap- 
töl. Ezalatt a laptäron ket ember mär a halat is kosarakba rakta, megmosta, faj 
szerint különvälogatta s vitte a kunyhöba, a hol lemerik. Az asszonyok mär värtäk 
a halakat, s kosarakba rakva fejükre tettek s ügy indultak Balaton-Füred, Tapolcza, 
Nagy-Väzsony €es Veszprem fele, hogy a piaczon vagy häzröl-hazra järva adjak el. 
A fogast, ha nagyobb, Becsbe küldtck. 
A huzäas ezen most leirt mödjanäl tehät ket hajö kint a nyilt vizen vetette 
ki es keritette be hälöjat. Hasonlökepen van ez a Balaton melleken több helyütt 
is, igy Kövägö-Örsön is, a hol nincs is arra valö talaj, hogy a hälöt a partra ki- 
hüzhassak. 
A huzäs egy mäsik mödja az, melyet a balatonfö-kajari vizen Aligänal figyel- 
tem meg, s melynek lefolyasa a következö: A Romläs felett, a Vaskapu aljaban 
a partba vesett kis haläszkunyhönal van a hälö kiteritve. A bokor kilenez ember- 
böl all es csak egy csolnak van; erre felfagyjak a hälöt Es a köteleket is, heten 
a csolnakra ülnek, kettö a parton marad s magäval viszi a kötel egyik veget. 
A csolnak elhagyja a partot s kieveznek a kötel hossza szerint 200—500 ölnyire, 
folyton eresztve a kötelet. Mikor mär tanyavetesre kerül a sor, vizbe dobjak az 
apacsot, s a mint a csolnak halad, egyik legeny az alint, a mäsik a paräsint 
bocsätja utäna, mig a kormänyos arra ügyel, hogy a hälö j6 iranyba terjedjen s 
a csolnakba bel& ne akadjon. Igy egymäs utän eresztik ki a häl6 egyik szärnyät, 
majd a zsäkot, majd a mäsik szarnyät, aztän az ennek apacsähoz kötött huzökötelet 
kezdik lepergetni a csigäröl. Idöközben lassankint a part felE huzödnak, s mire 
oda Ernek, a huzökötel is vegere er; most a csolnakot hirtelen horgonyra vetik, 
negy ember a csiganak äll, mäsik härom ätmegy a parton a kötel kezdö vegehez 
s kezdik a halöt hüzni. Mind kisebb ter zärul be, a csigäara mind több kötel pereg 
fel, a torokgyekeny is közeledik, a parton huzö legenyek mind lejebb a csolnak 
fele huzödnak, mär a Bitöfan is alul kerülnek, vegre összeernek, de mär akkor 
mindegyik csoport elerte a häalö inät. Most mindenki talpra ugrik, ki terdig, ki 
agyekig a vizben, s hüzzak a hälöt; a kormanyos labaval, a mig lehet, az alint 
nyomja le, hogy a hal alul el ne menekülhessen; a fogott halat mar värva lesi a 
sok gyerek, meg a fiserne, a kik legott kosarakba rakjak s viszik kocsin Es vasuton 
Szekes-Fehervärra. 
A huzas ezen mödjanäl tehät csak egy hajö van s a kötel egyik veget a 
parton ket ember tartja, s igy itt a partra haläsznak. Ennek egyik valtozata az, 
melyet Herman Tihanyböl ir le (299. 1.), a mikor t. i. a hälöt a parton nem ket 
ember tartja, hanem azt oda kimacskäzzäk, az egesz bokor a csolnakra szäll, ki- 
ereszti az elsö kötelet, a hälöt, majd a mäsik kötelet; mire ez veget Er, ismet a 
parton vannak s ket csoportra oszolva, kihüzzak a hälöt. 
Vegül az utöbbiakkal rokon a hälöhuzas negyedik mödja is, mely tihanyi 
specialitäs volt, a garda-halaszattal függött össze s kolazdsnak neveztek. Ennel az 
egesz bokor kiszäll a töra, az egy hegyenjärö kivetelevel, egyetlen csolnakan magä- 
val viven a halöt Es a köteleket is; a hegyenjärö a part egy magasabb pontjäröl 
lesi, merre jelenik meg a garda, s ha a kellö pillanat megerkezett, a mit a hegyen- 
jar6 jelekkel ad a bokor tudtära, a nyilt vizen leeresztik a macskät az egyik kötellel; 
a macskakötelhez nagy gyekenynyaläb van kötve &s ez a Aola, ez mutatja meg — 
a viz szinen üszva — azt a pontot, a mely fel& a bokornak keriteni kell; a hegyen- 
jar6 Ujabb jeleböl a bokor megtudja, merre kell keritenie, mire nagy kört väg ki, 
