344 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
a kötelet, a hälöt es a mäsik kötelet is kieresztven, s visszater az uszö kötähoz, 
a hol aztän a hälöt kiemeli. Itt tehät a nyilt vizen keritenek, de csak egy csol- 
nakkal es köta utän. (L. Herman O. 436. 1.) 
A halöhuzäas utolsö harom mödja tösgyökeres balatoni &s csak nappal vegeztek. 
A mi mär most a halnak a nagyobb fogäsok utän következö feldolgozäsät, fel- 
hasitäsät, sözäsät, teriteset stb., s az ezekkel kapcsolatos aprö szerszämokat illeti, 
utalunk HERMAN könyvere, a hol azok a 211., 240—241., 294—-297. es 505—508. 
lapokon tüzetesen le vannak irva. 
Jeges haldszat.‘ — Mikor a Balaton befagy, elökerül a teli gyalom vagy 
öreghälö, serenyen kitoldjäk-foldjak, ellätjäk friss gyekenynyel s a mint a jeg eleg 
szilärd, kivonulnak a jeg alatti haläszatra. 
A padläsröl lekerül a ket szdnko; a nagyobbikra felrakjäk a hälöt, lenyom- 
tatjak a fejszekkel &s a napi szükseglettel megtöltött tarisznyäkkal s ez a halos 
szdnko, a kisebbikre rakjäk a rudakat &s a köteleket s ez a gyalog- vagy köteles 
szdnko,. A ket szänkö különben teljesen egyforma,; van ket Zalpa vagy Lalpfaja 
(HERMAN Advanak nevezi, de ez a szö a Balaton menten ily ertelemben nem el), 
80. äbra. Szänko. 81. äbra. Fakutya. 
melyek az orrba hajlanak fel; a ket orrot köti össze az orradzo vagy huzofa (mert 
erre hurkoljäk rä a huzökötelet); a ket ctalpböl all ki a negy /ad, melyeket az 
epleny vagy lobhas (utöbbi szöt csak kövagö-örsi haläaszoktöl hallottam) köt össze; 
aläbaknak az epleny föle nyulö, hegyesre faragott resze a rakonczaszeg s e szegek 
köz& €es az eplenyekre rakjäk a födözöket vagy födözödeszkdkat (80. A.). Sajatsägos 
jelenseg, hogy ezeket a szankökat Meszes-Györöktöl Keszthelyen ät Vörsig nem szän- 
könak, hanem vzcskonak (Meszes-Györök) vagy r7skonak (Vörs) nevezik. Keszthelytöl 
Badacsony-Tomajig meg egy szänköval talälkozunk s ez a fakutya,; ez amolyan 
szekes szan, a melyre az ember räül s azt vasszegben vegzödö ket rüddal tolja 
maga alatt. Szigligeten a haläszok megmondtäk, hogy az a hatvanas evekben került 
oda Keszthely felöl; Badacsony-Tomajban pedig alig 10 eve honosodott meg, 
azelött hiret sem hallottäk (81. &.). 
! A balatoni jeges haläszat elsö leiröja I. M. Koragınsky, a ki Pozsonyban 1786-ban «Geo- 
graphisch-Historisches und Produkten-Lexikon von Ungarn» czimen megjelent munkajaban «Keszt- 
hely»-nel ezeket irja: «Az itteni töban nagy a haläszat, melyet különösen telen a jeg alatt üznek. 
Ugyanis körülbelül egy lab ätmeröjü Iyukakat vägnak a jegen keresztül, azokon a hälöt lesülyesztik 
s a jeg alatt hosszu rudakkal a következö, rendesen nehäny öl tävolsagban fekvö Iyukig toljäk. 
Ha azutän a halak a hälöba bekerülnek, a hälöt a Iyukakon kihuzzäk. Neha oly nagy a hal, hogy 
a Iyukak kibövitese is szükseges. Nem ritkän egyetlen napon 200 mäzsa halat is fognak.» 
