A Balaton-melleki lakossäg neprajza. i 345 
Megerkezve arra a helyre, a hol haläszni akarnak, a kis csapat megäll s min- 
denekelött a fejszek kerülnek elö. A fejsze ältalanos elnevezes; Akali es videken 
Jegellönek, Kövägö-Örsön, Salföldön /ekellönek, Boglär es Lelle täjekän Zekelönek, 
Tihanyban meg Epen yegdirbicznek mondjak; a Herman ältal hasznält ssakocza sz6 
itt csak az avet, regi szankö Ertelmeben El a nep ajkan. A fejszek alakja härom- 
fele, a gazdäe, melyet yelelö fejszenek is neveznek, rövid nyakü, ele ivelt (83. A.), 
a rendes lekvagö hosszünyakü, a regi forma tisztära ivelt vesöalakü (82. 4.) — s 
ilyent talältam Akaliban, az üj formänäl az El mögött egy fog is van (84. A.) 
s ez Tihanyban jaratos. A gazda kezebe veszi a jelelö fejszet s azutän egy kereszt- 
vägässal sorra kijelöli a lekek helyet, nyomban utäna elindulnak a lekelök s kivag- 
jak a megjelölt helyeken a lekeket. A mint a gazda megjelölte azt a leket, melyen 
a hälöt a jeg ala fogjak dönteni, egy legeny legott elindul ki, vagyis a part fele 
s olvasva a lepeseket, a mikor eler oda, a hol a halöt ki fogjäak emelni, tarisznyät 
tesz a jegre, azzal jelzi az alsö czegert; ha azonban ködös az idö, 2—3 tarisznyät 
is allit egy sorjaban. 
Azt a területet, melyet igy körüllekelnek, vonyonak nevezik. A vonyö nagy- 
saga — t. i. hossza — nagyon különbözö,; a Balatonon maig is a tihanyi halasz 
veti ki a legnagyobb vonyöt, akkorät, hogy egy nap csak egy tanyät Aajt le, mig 
a többi összes falvak mind ket vonyöt hüznak meg egy nap. Ez Tihany multbeli 
halaszati elsösegenek maradeka. A vonyö alakja a Balaton melleken typusosan hat- 
szögletes, beszeltek ugyan, hogy Meszes-Györökön Es Szepezden ötszögletes is van, 
de azokat magam felkeresven, meggyözödtem arröl, hogy ez a hit csak abböl szär- 
mazott, hogy a vonyö külsö feje kevesbbe& volt tompaszögü, mint a belsö. De 
lässuk immär a lekek berendezeset s kössük magyaräzatunkat a 85. äbrähoz. 
Az A-ban van az a lek, a melyen a hälöt bedöntik a jeg alä. HERMAN ezt 
bedöntönek nevezi s e nevet Een is megtalältam Tihanytöl Szepezdig,; Kenesen, 
Kövägö-Örsön &s Meszes-Györökön eresstönek vagy eresztö löknek, Bogläron, Lellen 
eleresztö leknek, Akaliban devetönek, Vörsön ajtoleknek nevezik; Meszes-Györökön 
meg szellesztönek is hivjak, a mi igen jellemzö elnevezes, mert tenyleg itt szel- 
lesztik el a jeg ala a halöt. Ez a lek mintegy 3 meter hosszü s 1!/, meter szeles, 
negyszegletes s mindig pärhuzamos a vonyö rövid ätlöjaval, AC-vel. 
Az eresztötöl a likak A es C iränyban huzödnak, mely ket ponton egy-egy, 
a többi liknäl valamivel nagyobb szeglek van; melyet szegletliknak &es sarokliknak 
is neveznek. Az ADC häromszög kepezi a belsö fejet, következöleg D €es ( szeg- 
lekek is be/sö szeglekek,; belsök pedig azert, mert bent a töban vannak s onnan 
halasznak haza, vagyis kifele. A belsö fejet Akaliban es Tihanyban nevezik igy; 
Tihanyban mondjäk bedöntö fejnek is (Herman csak ezt a nevet közli); Kenesen 
ennek belsö kereszt, Bogläron &s Lellen eleresztö fej a neve. A fejben levö lekeket 
HERMAN szerint soroslekeknek nevezik, ehhez Bogläron es Lellen. az igen erdekes 
s alighanem tiszai eredetü pirittylikak elnevezest jegyeztem fel. Ket lek közti tävol- 
sägot a balatoni haläsz diribnak nevezi, egyedül Köväg6-Örsön mäs a neve, ott 
kivagasnak mondjäk. A dirib hossza függ a vezerrüd hosszätöl, Tihanyban mind- 
kettö 18 lepes, Akaliban 20 lepes, Kövago-Örsön csak 14 lepes, Szepezden 16 
lepes, Bogläron &s Lellen ugyancsak 18 lepes, mint Tihanyban; a dirib Meszes- 
Györökön a legnagyobb: 25 lepes. A belsö fej mindegyik szäräban rendesen 13 
lek van, csak itt-ott van elteres, igy Kövägö-Örsön 14, Szepezden 11 lek van; 
legszelesebb Boglär &s Lelle vony6ja, ott a belsö fej egy-egy szäräban 19 lek van. 
