346 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
A belsö saroklekektöl a külso saroklekekig huzödik a ket gs; Tihanyban 
mondjäk vonyooldalnak is, Akaliban szarnyaknak. Hossza rendesen nincs adva. 
Tihanyban a leghosszabb. Nehol megadjäk a hosszät, de csak az idöre valö tekintettel, 
mert gyakorlatböl tudjak, hogy ilyen vagy olyan hosszu vonyö meghalaszasa mennyi 
idöt kivan. A hosszmertek persze itt is a dirib. Igy Akaliban az äg 40-50 Ick; 
Szepezden csak 27 lek, Bogläron, Lellen szinten 40--50 lek, Kövägö-Örsön, Fony6- 
don 100 lek, Tihanyban masfelszerannyi, de a dirib hosszabb. Az ägban levö )ekek 
neve dglek,; HERMAN hajtoleknek is mondja Ööket, de, mint lätni fogjuk, az mäst 
jelent. A ket äg csak lätszölag pärhuzamos, tenyleg nem az, mert azok D es # 
külsö saroklekek fel& kisse egymäshoz közelitenek. Igy Kövägs Örsön a B es C 
közti tävolsag 500 lepes, mig DF-ben csak 440 lepes, az ägak egymäshoz tehät 
60 lepest közeledtek. 
A DEF häromszög kepezi a vonyö külsö (part felöli) fejyet, melyet megfele- 
löen a belsö fej videkenkinti mas-mäs elnevezeseinek kälsö kereszt- Es kıhuzo fe- 
nek is neveznek (HErMAN-näl Arvono fe7). A haromszögben a ket szärban kevesebb 
a lekek szama, mint a belsö fej szäraiban, a dirib ugyanakkora marad, de mint 
lattuk, az ägak közeledtek egymäshoz. Igy, a hol a belsö fejben 13 lek volt egy 
szarban, ott a külsö fej egy szäraban csak 12 lek van; Szepezden a 11 lek helyett 
10, Boglaron &s Lellen a 19 lek helyett csak 17 lek van &s igy tovabb. 
Az F-ben van az a lik, a melyen ät a hälöt a jegre kiemelik; ältalänos neve 
ajlo vagy ajlolek s HERMAN is ezt közli; de nevezik krhuzo fejleknek p. o. Kövagö- 
Örsön, vagy egyszerien huzoliknak Vörsön, a hol tudvalevöleg a bedöntöt nevez- 
tek el ajtöliknak, vegül felvevönek vagy felvevö liknak Tihanytöl Szepezdig. Leg- 
egyszerübb esetben teglany alakü, mintegy 3 m. hosszü. 1'/, m, szeles, tehät akkora, 
mint a bedöntö, de nem pärhuzamos a vony6ö rövid atlöjaval DZA-vel, hanem arra 
meröleges (86. a.). Fonyödon az ajtölek trapezalakü, hogy a halö ket alsö ina annal 
jobban összecsaphatö legyen (88. ä.); Meszes-Györökön egyenszärü haromszögalakü 
(7, Eu) Kövägö-Örsön es Akaliban vajkos, a mikor is a hosszabbik teglany külsö 
oldalan kisebb tegläany van meg kivägva, melyek közül a nagyobbik a felin, a kiseb- 
bik az alin felszedesere valö (89. ä.); utöbbi esetben a felvevö päarhuzamos a be- 
döntövel, s ez jobb, mert igy az alin nem vägödik a fölinhoz, a sejmek (— lehes) 
sem tekeredik az alinra, s igy a rudasnak sem kell pergetni a rudat. Az AZ vonalä- 
ban a DE vonal es az / között szokott meg egy lik lenni, a dukalo, de ez nem 
altalanos s erröl aläbb a buffogatäsnäl fogunk megemlekezni 
Hogy az öreghälöt ez alä a kijegelt vony6ö ala hüzhassak, mindenekelött az 
istäp kengyelere a huzokötelet hurkoltäk ra. A jeg alatti halaszatnal rendkivül fon- 
tos a hälö egyenletes elörehaladasa s azert, hogy ezt idöröl-idöre ellenörizhessek, 
a kötel, mely 100--150 m. hosszüu, negy egyenlö reszre van osztva, közepet jelzi 
egy kis bedugott fäcska vagyis a böfök, egynegyedet Es häaromnegyedet pedig a 
kötelen ätfüzött piros posztödarabka, a czela. Ezt a czelät Kövesden, Akaliban 
es Kövägö-Örsön varganak, Bogläron es Lellen hol varganak, hol xzsonak, Kenesen 
gyelnek, gyelpotdnak &s vargagyalnak neveztek Es sokäig megfejtetlen maradt elöt- 
tem, mikepen került a varga ebbe a szökincsbe. Fonyödon azonban elökerült a 
varga pärja, a szabo, s vele az egesz nevanyag megfejtese. Regebben kisebb halökat 
hasznälvän, a kötel is rövidebb volt, azt csak härom reszre osztottäk s igy csak 
ket jelre volt szükseg; az elsö egy bördarabka volt s ez volt a varga s ez jelezte 
az elsö harmadot; a mäsodik harmadnäl piros posztö volt a jel s ezt neveztek 
