348 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
szabonak. A varga tehät a szaboval, a bötök meg a ket czeldval jart együtt; hogy 
ma hosszabb köteleket hasznälnak negy felosztässal, termeszetes, hogy a härmas 
felosztässal jarö nevek mind jobban el-eltünedeznek, s mig a szabö nevet csak 
Fonyödon talaltam meg, a varga nevre is csak itt-ott akadtam reä. 
Ennek a huzökötelnek a mäsik veget a vezer vaskarikäjaba hurkoljäk bele. 
A vezer hatalmas &s hosszü rüd s az vezeti az egesz hälöt. Hossza a Balaton men- 
ten különbözö, akkora mint egy dirib. Tihanyban p. o. 28, Fonyödon 23 lepes, a 
legrövidebb, a mit lättam, 16 lepes. HErMANn a vezer hosszät — ätlagosan — 20 
meterre teszi. Nevezik vezernek (Kenese), kalaszrudnak (Tihany) es hosszufanak is 
(Balaton-Szt-György, Vörs). Az, a melyet Herman mutat be, harom darabböl van 
összeillesztve, az eleje es vege fenyöfäböl, közepsö resze tölgyfäböl valö; a harom 
reszt vasabroncsok tartjäk össze;, a köteles vege vastag s az elöljaro vege fele 
fokozatosan vekonyodik (90. ä.). Tihanyban rajzoltam le olyant, mely negy reszböl 
allott; volt vastag vege vagy hatulja, dereka, rudeleje &s vekonycser-je vagy csthar-ja 
(91. a.). Bogläron Es Lellen a vezernek eleje es vege vckonyabb volt, ellenben a 
dereka vastagabb s igy lättam ezt Akaliban is (92. A.). 
A haläszat azzal kezdödik, hogy a ket vezert a bedöntön a jeg ala dugjak, 
az egyiket AD, a mäsik AC iränyäban. A mint a rüd eleje a legelsö leknel fel- 
tünik, egy-egy legeny kezebe kapja a ruidhajtot, azzal a lekbe nyuül, a rüdhajtö 
aga köze fogja a vezert Es tologatja a maga iränyaban elöre. Ez a rudhajtö, melyet 
Kenesen vezerhajtonak, Vörsön es videken fahajtonak neveznek, s melyet HERMAN 
csdklya vagy vella nev alatt mutat be, videkenkint szinten különböz6. Igy Tihany- 
ban ez egyszerü vastag favilla, de az ägak belsö felületet sima vaspant beleli, hogy 
a vizben sikos fät könnyebben foghassa meg (94. ä.). Akaliban a rüdhajtö nem 
vasalt fa, hanem tiszta vas, farüddal, csakügy, mint Kenesen is (95. äbra); ehhez 
hasonlöt rajzolt le Herman is; de näala az ägak belseje meg fogazott is volt, ilyent 
talältam en is Kövägö-Örsön es Salföldön (93. A), s ilyen typusü az is, melyet 
Bogläaron es Lellen hasznälnak, csak a vasägak hajläsa sajätsagos Es a vezernck az 
ägak közt valö megrekedesere lätszik szämitani (96. es 97. ä.). 
Mikor a vezer a rüdhajtö segitsegevel igy lyukröl-Iyukra toväbb halad, foko- 
zatosan utäna engedik a kötelet, majd a hälöszärnyakat, vegre bedöntik a gyalom 
zsäkjät is s ezzel a szerszäm a jeg alatt van. Mikor a vezer az ötödik likat is elhagyta, 
a lekben a rüdhajtö kampöjaval kiakasztjäk a hälö kötelet, azt öt ember megra- 
gadja s kezdi hüzni a hälöt elöre; mikor a kötelnek mär csak egynegyed resze 
van hätra, az egesz kötelet visszaeresztik a vizbe s azt most annäl gyorsabban 
viszi elö a vezer, mert a hälö a huüzästöl lendületet kapott. Ezt a hüzäst minden 
ötödik liknal ismetlik meg s azert, mig a többi likakat zuidhajtolikaknak, ezeket 
huzolikaknak nevezik. 
Mikor a vezer D, illetve C-be erkezik, az AB, illetve AC iränyböl termesze- 
tesen, a DD, illetve CE iränyban kell teriteni. Ez ugyancsak a csäklyäval vagy 
rüdhajtöval törtenik; e czelböl azonban a szerszäm rüdjänak derekän egy faszeget 
vernek ät, melynek mindket vege kiäll; a rüdhajtö villäjäval erösen derekon fogjäk 
a vezert s aztän megragadvan a sudhajloszeg ket kiäll6 veget, erösen forditanak 
rajta, mig a szükseges iränyban nem kerül, a mikor is aztän csak ügy tovabbitjäk 
D es E fele, mint azelött. 
Különösen a fordulök utän s az ägakban meg szokott törtenni, hogy a vezer 
nem jelenik meg a likban, a mi azt jelenti, hogy az jobbra vagy balra eltevedt. 
