350 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
leken Kenesetöl Keszthelyig mindenütt, de lassankint kiszoritotta azt a rüd nelküli 
czibek, melylyel a hälö kötelet ügy fogtäk meg, hogy a länczezal meghurkoltäk. 
Az ösi czibeket 1899-ben meg a következö helyeken talältam meg: Kenesen, 
Tihanyban, Örvenyesen, Badacsony-Tomajban, Kövägö-Örsön, Akaliban, Bogläron, 
Lellen es Fonyödon. A rüd nelküli czibek olykor csak egy darab kötelböl es 
egy hamböl äll; a hamot szeretik elhasznält hälöböl cesinälni, mert puhäbb s nem 
nyomja ügy a vällat; a kötel vegen a hurkoläst kis fapeczek tartja meg, s ezt 
keleviznek hivjak, mig az igy felszerelt czibek neve »yeklecz, mely nevet azonban 
a fonyödi haläszok szerint a szegediek honositottäk meg a Balaton mellett (102. ä.). 
A halöt kiemelven, a tanyavetes befejezödik, a tihanyi ember haza megy a 
szerszammal &s predäval; a többi balatoni halasz azonban ket kisebb tanyät vet s 
bizony öreg este lesz, mire haza erkeznek a munkäböl. Ha haza Erkeznek! Mert a 
jegen dolgozö haläsznak ket nagy ellensege van, a köd &s a riadas. A ködböl csak 
a gazda hüseges ebe vezetheti ki a bokrot, de a riadäs ellen semmi sem vedi meg. 
A legnagyobb szerencsetlenseg, melyet az irodalom feljegyzett, az volt, melyröl 
KoraBınsky emlekezik meg: «a jeges haläszat mellett a haläszok elete ällandoan 
veszedelemben forog, igy 1782-ben egyszerre 46 ember vesztette eletet» (i. h. 
«Keszthely» szönäl). Egy mäsik szerencsetlenseg, melyre a haläszok emlekeznek s 
mely meg is van örökitve, a Balaton deli reszeben 1739-ben törtent a Szt-Mihaäly- 
hegy täjan. Riadäs következteben 46 ember merült a jeg ala, de közülök negyven 
egy jegtablan megszabadult, ezek &pitettek häläböl a szentmihälyhegyi käpolnät, 
melyben egyszerü festmeny örökiti meg a remes esetet (Boxzz: i. h. 360. 1.). 
V. A kis halaszat. 
A kis haläszathoz, mint mondtuk, oly szerszämok kellenek, a melyek nem 
követelik meg a haläszok tärsuläsät, szövetkezeset, mert kezelesükhöz egy ember tel- 
jesen elegendö. De nemcsak a szerszäm olyan, hanem olyan a közlekedesi eszköz 
is, melyet e czelra a Balaton melleken ösi soron hasznältak Es ez a bödön- vagy 
bodonhajö. Ismerkedjünk meg mindenek elött ezzel s aztän a kis haläszat egyes 
szerszämaival. 
A bodonhajo. — A balatoni bodonhajot Hirrman O. a következö sorokban 
mutatja be: 
<A lelekvesztök egyik legföbb magyar törzsalakja a Balaton bödönhajöja, mely 
mindig tüzzel is van väjva, ketfele s mind a ket alakja tölgyfaböl valö, kereszt- 
metszete szerint vastag körtealakü, orra hegyes, magasra felällö. — Az egyszerübb 
az, melyet a 104. abra tüntet fel. Ez magyaran mondva suta, mert a fara elkere- 
kitett; hossza 3 m. — egy, legfölebb ket embernek valö; a balatoni kishaläsz szer- 
szämja, melynek egyetlen peldänyät Siöfokon lättam. Repedezö orrät ekkoron mär 
pleh vedte, illetöleg akadälyozta a viz benyomuläsät. Van elsö &es hätulsö Zaya €s 
huzoszöge. — A mäsik alak a bödönhaj6, kiällö orral Es vägö farral (105. a.), mely sok 
esetben szinten felkunkorodik s ekkor ez a nevezetes järömü nagyon emlekeztet a 
tengermellek regi mentö-hajöira, a melyek almaszelethez (106. ä.) hasonlitottak, hogy 
soha föl ne borulhassanak. Igen äm; de az ü.n. nagyszerszäm, t.i. az öreghälöval 
valö haläszat, kivält kiss& habos vizen, egy bödönnel nem vegezhetö, mert legaläbb 
is nyolcz ember kell hozzä, kik egy bödönben nem föernek el; azonkivül ter is kell 
