352 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
JAnos-t, a kiknek bodonhajöjuk volt, s Örvenyesen tül le Meszes-Györökig minden 
közsegben egyertelmüen mondtäk, hogy bodonhajöt hasznältak s azt Vörsböl hoz- 
tak; söt Balaton-Edericsen azt is megmondtäk, hogy a vörsiek a hozzä valö fät a 
Maröthy nevü erdöböl vettek. Meszes-Györökön azonban a haläszok emlekeztek 
arra is, hogy bodonhajökat nemesak Vörsön, hanem Felsö-Zsiden is csinältak. 
Ezekkel az adatokkal teljesen egybevägöan a somogyi partok haläszai is a bodon- 
hajöt mind Vörsröl kaptak; az egyetlen Kiliti volt az, hol a haläszok teljes bizo- 
nyossäggal tudtäk, hogy meg a hetvenes Evekben Kilitin is csinältak bodonhajökat, 
de csak kisebbeket, I—2 szemelyre valökat s hozzä a fät a közseg hatärdnak Tör- 
zsökös nevü reszeböl vettek; csak mikor a fa itt kifogyott, akkor vettek a kiseb- 
beket is Vörsröl. Ha tehät volt is idö, mikor Tihanyban, Kilitin s talän me&g több 
mäs balatonmelleki közsegben is a bodonhajöt a hatärban termett fäböl keszithettek, 
bizonyos az, hogy ez az idö reg elmult s mär 30—40 esztendeje egyedül Vörsnek 
107. 108. voltak oly erdei, hogy a Balaton szüksegletet 
ez iranyban egymaga el tudta lätni. S pen 
ezert rendkivül erdekelt Vörs maga, mert ha a 
keszitesnek emlekei valahol megmaradtak, ügy 
azokat ezek utän csak Vörsben remelhettem 
megtalälni. Es megtalältam. 
Vörsön mindenekelött maig is van bodon- 
hajö eleg, holott a Balaton melleken azt ma 
mär tenyleg egyetlen faluban sem taläljuk meg; 
de azert a bodonhajö felett Vörsön is elkon- 
dult a lelekharang, mert ujjat mär nem csinäl- 
nak, s ha a meglevök elpusztulnak, az utolsö 
darabok pusztulnak el velök. Az utolsö ket 
bodonhajöt 1897-ben keszitette SZABÖO JAnos a 
keszthelyieknek, maröti fäböl; SzAB6 JAnos azutän 
EETGCHEEÄ ZEILE GEHE BEEEEEBEBBEE 
lekerült a Dräva mell& s most ott keszit bodon- 
hajökat a horvätoknak. A ma &lö vörsi haläszok 
EGCDEZEEERZ 
107. &s 108. äbra. A tagyvägo ds a szalü közt vannak azonban többen is, kik maguk is 
. Di . de» > > rn . 
keszitettek bodonhajökat, söt — minthogy ez 
nem is oly regen volt meg — elökerültek azok a szerszämok is, a melyekkel a 
tölfacsonakot (ez a bodonhajö vörsi neve) keszitettek s a haläszok el tudtäk mon- 
dani azt is, mik&pen keszült a tölfacsönak, a magyar tenger ez Ösi järömüve. 
A vörsi haläszok mindenekelött egy illuziömat teptek szet, mely HErMAn ada- 
taiböl született, a ki ismetelten irta, mint lättuk, hogy a bodonhajöt tüzzel-vassal 
väjtäk ki. Hät vassal igen, de tüzzel nem! Szolgält pedig ehhez a müvelethez 
häromfele vas: a fejsge, a szalı es a tagyvago. A fejszevel a fät levägtäk, agaitöl 
megfosztottäk s a külsö formäjät a csönaknak megadtäk; ez volt a legkönnyebb 
munka. A szaluval (108. &.) aztän a belsejet faragtäk, vestek ki elöször durvän, 
aztän a csolnakat oldalära forditottak, az ember a csolnak möge ällott, ügy, hogy 
ebböl az älläsböl a csolnak belsejebe egyältaläban nem läthatott, kezebe vette a 
tagyvdgot (107. äbra) s azzal megcesinälta a tagyot, vagyis a csolnak belsejeben 
keresztbe fekvö azt a reszt, melyet a csolnak erössegeül meghagynak s mely aztän 
ülöhelyül is szolgält. Ennek az elkeszitese pedig valösagos müveszetszämba ment, 
mert a mester nem «szemre» dolgozott, egyältaläban nem lätta, hovä vägott, azt 
