w 
[&)\ 
(&)\ 
A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
A Veszprem megyeben talalt ezen elsö nyomokat igen szepen kiegeszitettek 
a Zala megyeben gyüjtött adatok. A Balaton zalamegyei partjain vejszes haläsza- 
tot ma maär szinten nem üznek, de Zala megyeben az sokkal tovabb tartotta fenn 
magät, mint Veszpremben; egy helyen Nemes-Tördemiczen — igaz, hogy titokban 
— meg 1898-ban is allitottak vejszeket s azokat a csendörök dültäk szet. A vej- 
szes haläszatnak ez a helyenkent valö kesöbbi letünese az oka annak, hogy Zalaä- 
ban az emberek arröl meg többet tudnak, mint Veszpremben Haladjunk sorra! 
Kövesden a haläszok szerint a vejszes haläszat reg letünt; az idöpontot fixirozni 
nem tudtäk; a vejsze neve itt is kaliczka volt, de ismertek a vejez nevet is; a ket 
nev alkalmazäsät igy magyaräztäk meg: «a nep kalıczkasik, csak az urak nevezik 
vejcznek». Ez azt jelenti, hogy a kaliczka a vejszenek specziälis balatonmelleki elneve- 
zese, s ennek a következtetesnek helyesseget igazolja az a tanukihallgatäsi jegyzö- 
könyv is, mely 1815-böl maradt fönn s melyet a kövesdi közsegläda öriz; ez a 
jegyzökönyv a haläszszerszämok közt felsorolja a kalitkaät is es megmondja, hogy 
egy kalitka felällitäsäert 15 garast kellett fizetni ärendäba. A kalitka elnevezes tehät 
mär 1815-ben is a nep elnevezese volt. A kövesdiek a kaliczkanak az alakjät is 
pontosan megtudtäk adni; ez az alak tökeletesen egyezett a keneseivel, de a köbö- 
leket fejnek, a terelöszärnyakat csak szdarnyaknak, a nyelvet sözZettöltesnek neveztek. 
Erröl a sötettöltesröl pedig elmondtäk, hogy az volt a kaliczka ällandö resze, az 
az egesz nyärra szölt, 3—6 öl hosszüu volt s mär telen megesinältäk, a jegen ät 
beszurkältäk tartökaröit, megfontäak füzvesszövel; tavaszszal e sötet töltesbe bele- 
verödött az üj hinär, a bekanyäl, megmohosodott egeszen s kivaldan alkalmas volt 
arra, hogy termeszetes szinevel a halakat odacsalogassa;, ezt szilärdan kellett meg- 
esinalni, hogy se viz, se szel el ne hordja, mert ha a halak ehhez hozzäszoktak, 
mindig tele volt a kaliczka feje. Minden kaliczkät külön ällitottak fel, nem voltak 
olyan Zöbdfeju vejszek, minöket HERMAN a Fertö mellöl es Beregböl leir, s az ärenda 
fizetes is fe utän törtent. 
Balaton-Füreden szinten volt vejszes haläszat; a vejsze neve kalicza volt, 
reszletezni ugyan nem tudtäk, de megmondtäk, hogy ugyan ügy ällitottäk ök a 
vejszet, mint a tihanyiak. 
Tihanyban järta a kalicza Es kaliczka nev is. Kalicza-haläszat volt a Diösban 
es Sajködban, de ma mär ezeken a helyeken viz sincs, hanem csak ret; megadtäk 
pontos rajzät is, mely teljesen egyezett a kenesei es kövesdivel, volt feje, szärnya, 
nyelve, de megneveztek a fej nyiläsät is az a7to szöval. Mindig bozöt köze a 
rettöl nem messzire ällitottäk fel. A tihanyi haläszok szerint a kaliczäzäs az 1863-diki 
nagy szärazsäggal mult el. 
Örvenyesen szinten volt kaliczka-haläszat a bozötban &s a nädban; csaknem 
minden ember foglalkozott vele s fogtak is keszeget, harcsät, csukät &s pirosszär- 
nyüt. Rendesen &s Szepezden szinten emlekeztek reä, de a härom hely közül egyik- 
ben sem tudtäk megadni az alakot. 
Kövägö-Örsön ismertek a Zaliczka nevet is, de a vejcz nev volt az ältalänos 
elterjedesü; alakja, mint a keneseie, volt feje, szärnya, nyelve. A fülöpi haläszok 
azonban azt mondtäk, hogy a vejezot ide a tötok hoztäk be, a kik Lengyeltöti 
körül a tavakban &s a berekben maig is hasznäljäk. Erre mär most megjegyez- 
hetjük, hogy ez egyältaläban nem valöszinü, mert a somogyi partok vejszei mäs 
typusüak, mesterszötäruk is mäs. A fülöpi haläszok tudtäk, hogy a somogyi tötok 
vejszszel is haläsznak, s mert az ott meg megvan, Kövägö-Örsön meg mär nincs 
Re 
