356 A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
meg, azt hitiek, hogy näluk is csak a tötsäg honositotta meg; pedig ennek ellene 
szöl az 1815-iki kövesdi adat is. 
Badacsony-Tomajon kaliczka volt; alakja, mint a keneseiek&; volt neki ket 
szärnya, nyelve &Es veyczje (— köbölek, fej). Tördemiezen ezt a szerszämot veycz- 
nek neveztek; alakja ugyanolyan volt; volt neki feje, ket szärnya Es nyelve; a 
kalıczka sz6 azert Tördemiezen is El, csakhogy a röjtök (ebben tartottäk a halat 
elevenen a vizben) synonymjakent. Szigligeten szinten volt vejcz, alakja &s nomen- 
claturäja Tördemiczevel teljesen egyezik,; El a kAalczka szö6 is, de szinten nem a 
vejezre, hanem az &löhal-tartöra; csakhogy itt ebben is különbseget tesznek: räüto 
ugyanis a vesszöböl, kalıczka a likas deszkäböl keszült tartö. Balaton-Edericsen a 
vejeznek volt feje, ket Ars lessdja €s egy elö- vagy torokleszaja. 
Tovabb haladva delnyugatnak, mär Meszes-Györökön üj fogalomnevekkel 
talalkozunk Ss itt jegyeztem fel elöször a kanczavejsze €&s a peleter szökat, sem az 
egyiknek, sem a mäsiknak jelenteset azonban nem tudtäk meghatärozni. S ha e 
helyütt regiszträljuk meg a Herman ältal Keszthelyröl feljegyzett peleter szöt, a 
vejszes haläszat zalamegyei adatait kimeritettük. 
Ha mär most a vejszeket nyomozva, Somogymegyebe terünk ät, mindenek- 
elött konstatäljuk, hogy mig Zalaban Es Veszpremben a vejszes haläszat mär ege- 
szen a multe, addig Somogyban a «berkekben» az mind a mai napig Elö alkalma- 
zäsban van s igy az alakok összegyüjtese Es pontos megaällapitäsa sokkal könnyebb. 
A Kis-Balatonban mär magukat a felällitott vejszeket tanulmänyozhattam, 
mert itt Vörs &es B.-Szt-György meg mindig vejszevel haläsznak; 1901-ben, mikor 
utoljara jartam odalent (szeptemberben) a Kis-Balaton vejszes haläszatät 8 szent- 
györgyi, 6 vörsi haläsz, azonkivül az egesz Balatont berlö reszvenytärsasäg halaszta 
több szaz vejszevel, ezeknek a vejszeit sorra jäartam, de megismerkedtem a Nagy- 
Bereknek a balatoni közsegekhez tartozö vejszeivel is. 
Igy mär Vörsön külön vejszet keszitenek a teli es külön vejszet a nyäri hasz- 
nälatra; a teli erös Öszi nädböl, a nyäri vekony fiatal nädböl keszül s amaz nagyobb, 
mint ez. A nyäri vejszet azert nem lehet telen is hasznälni, mert a nyäri meleg 
viz a zsenge tavaszi nädat megrothasztja s a nagy hal belöle könnyen kibüvik. 
A vejsze felällitäsanäl pontosan meg van ällapitva, hogy melyik reszhez häny pär 
näd kell. Minden pärnäl az egyik szäl vastagabb felevel lefele, a mäsik vastagabb 
vegevel felfel&E van s igy a pär alul is, felül is egyforma vastag; az egyes näd- 
pärokat gyekenynyel kötik egymäshoz &es pedig öt, ha a viz melyebb, hat sorban. 
A mi mär most az alakot illeti, az a magyar haläszati irodalomban egeszen üj; äll 
a fe7böl (f), az udvarböl (u), a pelöczeböl (p) Es a torokleszaböl (lasd a 112. rajzot); 
ügy a fej, mint az udvar 110— 110 pär nädböl, a pelöcze 13 pärböl äll, a torokle&sza 
hossza termäszetesen a helyszini viszonyoktöl függ. Az ilyen udvaros vejczet hasz- 
näljäk magänosan &s többszörösen is, utöbbi esetben ügy, mint azt 121. &s 123. 
äbränk mutatja; az utöbbin bemutatottat különösen a haläsztärsasäg hasznälja. Azt a 
gyekenykötest, mely a torokleszät, pelöczet es udvart ügy köti össze, hogy a halat 
beengedi, de az onnan vissza nem tud jönni, öganak nevezik; ennek a felällitäsa 
követel legtöbb ügyesseget &s fortelyt, mert ettöl függ a szerszäm fogössäga. 
Valamennyi vörsi haläsz különben egyetertett abban, hogy cz a vejez-alak nem 
