358 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
azzal csak a közseghez tartozö Berekben haläsztak Es haläsznak ma is. A Berek 
e reszet csolnakon bejärtam, söt 1900 jüuniusaban ritka magas viz leven, felmentem 
azon Kethelyig s a vejszek összes alakjaival a helyszinen ismerkedtem meg. Az 
elsö es legegyszerübb alak a kanczavejsze; ez tenyleg csak egy fejböl Es a torok- 
leszaböl all; ennel a fejben levö nädpäarok szama lenyegtelen, a fejet oly nagyra 
csinaljäk, a minöt az adott helyi körülmenyek javasolnak (110. äbra). Van ennek 
paros alakja is, a mikor is a toroklesza mindket vege egy-egy fejben vegzödik 
(119. äbra). Ezeket a kanczavejszeket ältalänosan jellemzi az, hogy szärnyuk soha 
sinesen s ebben teljesen elternek a Balaton zalai &s veszpremi partjairöl ismertetett 
kaliczka-vejszetöl; a kaliczka szöt ugyan vejszere alkalmazott ertelmeben a berki 
halaszok is ismerik, de a kanczavejszere nagy ritkan hasznäljak. — A keresztuüri 
(berki) vejszek mäsodik alakja teljesen egyezik a vörsivel; de az egyes reszek 
aränyait tekintve ket alakot talältam; a nyäri vejezeknek ügy udvara, mint feje 
vagy 120 pär vekonyabb vagy 100 par vastagabb nädböl äll, a pelöcze 17 pär; 
ezen alak tehät nagysägära &s aränyaira nezve is a vörsinek felel meg (114. äbra); 
a mäsik teli alaknak feje azonban csak 60, udvara 120 s pelöczeje 14—-20 pär 
nädböl keszül, feje tehät kisebb, mint udvara (115. äbra). Alkalmazzäk ez alakokat 
magänosan is, pärosan is (120. abra), söt sokszor 5—6 fejet is beällitanak egy 
torokleszäba. — Egy toväbbi alakcsoport äll elö a kancza-vejeze &s az udvaros- 
vejez combinatiöjaböl, majd ügy, hogy a torokl&esza egyik vegere kancza-vejszet, a 
mäsikra udvarosat ällitanak, majd ügy, hogy a toroklesza mindket vegere kancza- 
vejsze kerül, mig közepebe udvaros vejezet iktatnak be (122 äbra) — Vegül taläl- 
tam az udvaros vejeznek meg egy alakjät, mely szorosan az elöbb leirt udvaros 
vejszeböl keletkezett; ennek ket bejäröja van, az egyik a rendes, a melyet mär 
ismerünk, a pelöcze €s az udvar közt, a mäsik az Üj, Es pedig az udvar Es a fej 
közt az ellenkezö iränyböl, ügy hogy a hal az ilyen vejszebe negyfelöl is bejuthat 
(117. äbra). Ämde erre a vejszere a haläszok egyhangtan azt a velemenyt mond- 
tak, hogy nem fogja jöl a halat s abböl a hal könnyen kiszökik s nem is csinälja 
a haläasz, csak mikor mär sehogy sem akar kedvezni a szerencse. 
Balaton-Szent-György a Kis-Balaton nädasait haläszsza vejszevel. A vejsze 
udvara 130, feje 120, pelöczeje 15 pär nädböl all (116. äbra). Ha hosszabb vonalon 
több fejet akar felällitani, azokat egeszen sajätsägosan, de igen elmesen ügy ällitja 
fel, mint az a 124. äbrän läthatö. Ket-ket fejet egymässal szembe ällit s a szem- 
benällökat a torokleszäval köti össze egeszen ügy, mint a keresztüriak (120. äbra), 
a ket pärt azutän meg egy külön lesza köti össze, melyet a szentgyörgyi haläsz 
külsö leszänak nevez, mert az udvart kivülröl felig megkerüli s ügy nyomul be a 
torokba; a külsö lesza es az udvar fala között oly szeles az üt, hogy a hal azon 
benyomulhat, de meg nem fordulhat s igy okvetlenül bekenyszerül az udvarba 
(124. abra). A szentgyörgyi haläszok ismerik azt a berki alakot is, melyet Keresztür- 
röl a 117. äbrän mutattunk be, s melynek ket bejäröja van; ezt azutän kombinäljäk 
az egyszerü udvaros vejszszel ügy, mint az a 125. äbrän läthatö, a hol is a ket 
vegsö fej egyszerü, a ket közepsö azonban ketbejärös udvaros fej; csakhogy a 
szentgyörgyi haläsz a kötbejärös udvaros fejet a kombinäcziöban tovabb fejlesz- 
tette, mert a fej es udvar közti nyiläsnäl a fejhez rövid szarnyleszdt alkalmazott 
a halak terelesere. 
Ügy Balaton-Berenyben, mint B.-Szt-Györgyön &s B.-Keresztüron, valamint 
tovabb Lengyeltötiban &es Fonyödon is a vejezes haläszatot s a vejezek itt leirt 
