362 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
Kövagö-Örstöl eszakra nem terjedt, azt lättuk a mesterszavak földrajzi elterjedese- 
nek fent adott väzlatäböl. 
A zala—somogyi part Meszes-Györöktöl kezdve Keszthelyen &s Fonyödon ät 
Lelleig a berki vejszes haläszat körebe tartozik; ennek a területnek ket vejszealakja 
van; az egyik a kancza-vejsze, melynek soha sincsen szärnyleszäja s ebben &s 
csakis ebben ter el a balatoni kaliczkätöl; a mäsik az xdvaros vejsze, melynek 
Ffeje, udvara, pelöczeje (Keszthelyen Es Meszes-Györökön: peleter) es torokleszdja van 
s mely alakot En berki vejcznek nevezem el; vannak a kancza- Es berki vejeznek 
kombinäeziöi is &s az utöbbinak ezenkivül egy ketnyiläasü fejlemenye. Jellemzi ez 
alakokat a mesterszavaknak videkenkint valö azonossäga s ez alöl egyedül a fejtöl 
kiindulö terelö nädfal neve tesz kivetelt, mert ennek az ältalänosan hasznält pelöcze 
helyett ket szomszedos helyen, Keszthelyen €&s Meszes-Györökön peleter a neve, 
a mi ketsegtelenül idegen hatas, noha szötäraink hianyossaga folytan ma meg nem 
tudjuk megällapitani, hogy az mily területröl került ide. Ezen vejszealakok minden 
valöszinüseg szerint a balatonmelleki tötsäg reven terjedtek el, mert ältalänosan 
a tötok haläsz6 szerszäamänak tartatnak. HERMAN könyve ez alakok egyiket sem 
ismeri s igy ezek az eddigi sorozathoz hatodikul Zanczavejcz, hetedikül derkz udva- 
ros vejcz Es nyolczadikul berki udvaros ketnyilasu vejcz neven csatlakoznak. 
Vegezetül külön területet kepez a Siö6 völgye Kiliti Balaton-melleki közseg- 
gel, ahol a Herman ältal leirt magyar vejszet talältuk meg, a hovä az valöszinüleg 
a Siön felfele terjedve jutott el, itt kapvän a vejsze helyett a balatoni kaliczka es 
a pelöcze helyett az ugyancsak balatoni »ye/v elnevezeseket. A mennyiben a magyar 
vejsze Kiliti bozötjaban tenyleg Ujabb eredetü volna, a kaliczka Es a nyelv szavak- 
böl meglehetös valöszinüseggel következtethetjük, hogy Kilitiben a magyar vejsze 
meghonosodäsa elött is volt vejszes halaszat, meg pedig nem a berki udvaros 
vejezczel, melynek szökincse (vejez, peleter v. pelöcze, torokl&sza) itt egyältaläban 
nincs meg, hanem a balatoni kaliczkäval, melynek szökincseböl a kaliczka Es nyelv 
szökat a nep megörizte Es ätvitte az Uj alakra, a magyar vejszere. 
Az öt törzsalakot nemcsak alaprajzban, hanem tävlati kepben is bemutatjuk 
a 126. äbran. A baloldalon felülröl lefel& haladva lätjuk a kancza-, a balatonı- Es 
a berki udvaros vejczet, a jobb oldalon felül a magyar, alatta a berki udvaros ket- 
nyılası vejezet. 
A vejsze ismertetese utän meg csak azokkal a jäarul&Ekos szerszamokkal kell 
megismerkednünk, melyekre a vejszes haläsznak szüksege van. Az egyik a szak, 
a melylyel a halat a vejszeböl kimeritik; ennek van 2!/,—3 meteres »nyele (HERMAN 
szerint szära), dgasa &s eleje vagy hajtovanya, mely ket vegevel a nyel ägasahoz 
van kötve s melyre a hosszü hegyes hälözsäk van felhänyva. A szäk hälöjat kisse 
mäskep kötik, mint a közönseges hälöt: a fonalat börczre vetik, kötnek egy sort, 
azt egybe szedik, minden szemet gombba fujtanak, lefel& pedig fogyasstjak, hogy 
a szäk hegyes legyen. A vejszes haläsz mäsik szerszama a gyalazka, melyet a 
Balaton melleken hivnak zyesellönek, meddö kaszanak Es matukanak is, melylyel 
a nädat vägjäk s a viz alatt a kaliczahelyeket, zsombekokat tisztogatjäk; a Balaton 
melleken mär csak köpüs alakja van meg s ennek van wyele €s vasa, vasan küpüye, 
ele, hata vagy urmoja €s hegye s 6cska kasza aczeljaböl keszül. Itt kell felemlite- 
nünk meg a »yiröt, melyet a Kis-Balaton melleken hasznälnak s melynek az orszäg 
egyeb helyein /däpmetszö a neve, a haläsz vele a vejszehelyeket tisztitja ki s az a 
nevezetes benne, hogy vasa alul-felül eles, tehät nemesak akkor vag, mikor äsö 
