A Balaton-melleki lakossäg nepra,jza. 363 
mödjära kezelik, de akkor is, ha visszafel& hüzzäk, a mi igen jeles tulajdonsäga, 
mert igy a näd gyökerit könnyü vele elfogni. Hogy pedig nädläs közben a näd 
ne vägja a läbat vagy a csizmabört, arra valök a faczipörk, melyeket ilyen alkal- 
makkor a haläszember felvesz. Telen a vejsze jegit napröl-napra tisztogatni kell s 
ezt a balaskdval — közönseges fejsze — teszik meg. 
S vegül emlekezzünk meg itt azokröl a keszsegekröl, melyeket a haläsz azert 
csinäal, hogy a mär egyszer megfogott halat hosszabb ideig &letben tartsa. A Bala- 
ton mellett ennek legközönsegesebb szerszäma a vesszöböl font varsaalakü, de 
nem vörcsökkel, hanem ennek helyen peczken järö6 kis deszkaajtöval ellätott vejZö, 
rejtönek a vörsi haläsz mondja, a kinel a kistetönek sirdak a neve. Balaton-Szent- 
Györgyön mär rötö, Szigligeten rütö, Balaton-Edericsen rilök (ez egyes szam!), 
Tördemiczen röjtök a neve. Tördemiczen hivjäk ugyan ezt kaliczkanak is, de Szig- 
ligeten a kaliczka mär csakis a likas deszkäböl keszült Elö haltartö neve. Ezeken 
kivül volt a Balaton mellett meg egy keszseg az &lö hal eltartäsara,;, a berekben 
vagy a vizben negy nädfallal egy nyiltabb felületet körülzärtak s oda dobtäk a 
kifogott s meg Elö halat s aztän onnan meritettek ki, mikor szükseg volt rä,; ez 
volt a haldsztömlöcz, melyet azonban csak Kilitin jegyeztem fel. 
A balatoni vejszes haläszat ismerteteset aligha fejezhetnem be alkalmasabban 
mässal, mint annak a haläszkunyhönak a kepevel (127. äbra), a melyet Balaton- 
Szent-György haläszai Epitettek a Kis-Balatonba, a legnagyobb vizälläsra is szamitva, 
ezölöpökre. A szentgyörgyi haläsz is czölömpös kunyhonak nevezi, oda ter be, mi- 
elött feljarja s miutän feljärta töreit, ott pihen, etkezik, ha kell, ott häl, s ott lel 
menedeket, ha az id6 hirtelen rosszra fordul. All pedig ez a czölömpös kunyhö 
häarom sorban elhelyezett 9 /abon vagy czölömpön, melycket häarom gerenda köt 
össze; ezeken fekszilk a pallosds. A tetözet häromszögletü gerendavazon nyugszik 
elöl is hätul is, csakhogy elöl a häromszögbe van beillesztve az ajtö a talpfä- 
ban nyugvö ket ajtöszärral Es a sövegfäval (ez a szemöldökfa neve), mig a hätsö 
härömszöget a szelement tartö ägasfa felezi. A szelementöl a paliözat mindket 
oldalahoz 5—5 szalufa vagy ragfa fekszik, ezeket kötik össsze a leczek (egy oldalon 
5—6), ezekre van leszoritva a näd tölgyfacsaptatöval, melynek külön neve is van: 
örökös. A näd a tetö Eelen meg van szegve s csücsät czimerbüb ekiti. Alighanem 
az egyetlen czölöpepitmeny ez, mely az orszägban meg läthat6. 
4 varsa. — A varsa Es pedig a vesszöböl font files varsa a Balaton leg- 
regibb törtenelmi haläszszerszama, mely mär egy 1094. majd 1095. evböl kelt ok- 
levelben is szerepel €s pedig Tihany haläszatäban. Herman, ki ez adatot közli, meg 
is jegyzi, hogy ez adat Tihanyra nezve csak arra a mocsärra Erthetö, «a mely a 
felsziget tekintöi ältal alkotott medenczeben terjed» (84.). A Herman ältal itt emli- 
tett medenczeben ket tö is volt, az egyiket Külsö, a mäsikat Belsö-tönak nevezi 
a nep maig is. A Külsö-töban ma mär se viz, se hal, a szabälyozas mindkettöt 
levezette, de a haläszok emlekeznek rä, hogy azelött abban 5—6 kilös csukät is 
fogtak. A Belsö-töban vagy Kis-Balatonban (a tihanyi igy is hivja) regen szinten 
nagyobb volt a viz, ketöles, s emlekeznek a nemreg meghalt ven Käntäs-ra, a ki 
egy evben 15 szeker käräszt vitt el belöle; näd alig volt benne s gyaloghälöval 
halasztäk jünius €s jüliusban, mikor a halak a nagy melegtöl összekeveredtek. 
A to, ügy lätszik, idöröl-idöre teljesen kiszäradt s ilyenkor Ujra kellett benepesi- 
teni hallal; az utolsö benepesites eml&eke megmaradt; a tihanyiak megneveztek az 
öreg Masor GyörsY erdökerülöt, a kiröl elmondtäk, hogy ez Szäntödröl, a szäntödi 
