A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 365 
Fonyödtöl le Vörsig (130. äbra); a szarny felsö inära pötäk, az abroncsok aljäara 
pedig torokkövek vannak kötve. 
A varsäk negyedik alakja, a ketszdrnyi vagy röviden csak szdrnyas varsa a 
Balaton melleken szinten megvolt; a hol elöször rätalältam, Tihanyban, legott meg- 
mondtäk eredetet is. Ällott e szerszäm ket szärnyböl, egy vörcsökböl es härom 
abroncsböl (128. äbra); apröszemü hälöjät erös kenderczernäböl, abrincsait magyarö- 
fanak vagy az istenätkozta fänak vesszöjeböl csinältäk; böviz idejen felällitottäk a 
Sajködban Es Diösban, a hol a nagy viz a reteket elöntötte, de csak a sanoczorban 
(füves helyeken). A tihanyiak legott megmondtäk, hogy ezt a szerszämot ide a sze- 
gedi haläszok hoztäk, azelött ök azt nem ismertek. Ezzel teljesen egyezö volt a szig- 
ligeti szärnyas varsa, ketszärnyü, egyvörcsökü, haromabroncsü, de a szigligetieknek 
sem volt ez Ösi szerszämuk, ök az edericsiektöl, ezek ismet a szegediektöl tanultäk 
el. Räakadtam meg Badacsony-Tomajban, Kilitin, Zamärdiban, Szärszön es Lellen 
s mindenütt pontosan egy es ugyanazon alakban: ket szäarnynyal, egy vörcsökkel 
es härom abroncsesal. Az alakban nyilvanulö ezen ällandösägot azert hangsülyo- 
zom, mert az Eepen a szärnyas varsäknäl meglehetösen szokatlan s ez esetben csakis 
ügy okolhatö meg, hogy a nepnek volt ugyan annyi ideje, hogy e szerszämot &s 
kezel&eset a szegediektöl megtanulja, de a haläszati törveny Eletbelepese nem enge- 
dett eleg idöt arra, hogy a haläsz a megtanult formät annyira magäevä tegye &s 
kiismerje, hogy azt az adott helyi viszonyok szerint ätalakitsa, megvältoztassa. Hogy 
pedig ezt az alakot a balatoni haläsz tenyleg a szegediektöl tanulta, bizonyitja 
HERMAN könyvenek 128. äbräja, mely a szegedi szärnyas varsät mutatja be, s mely 
tökeletesen egyezik azokkal, melyeket a Balaton mellett En lättam, irtam Es raj- 
zoltam le. 
A varsäknak azt a szük nyiläsät, a melyen a hal be tud ugyan menni, de 
abböl ki nem jut, ältaläban vörcsöknek nevezik a Balaton menten, Zamärdiban 
ugyanezt a szöt vörsörnek, Kilitiben vörsiknek ejtik,; de nevezik a vörcsököt mäs- 
kep is, igy Szigligeten »yelvnek, Szärszön nyelönek, Balaton-Edericsen zyelökenek, 
Lellen Zabertusnak. A berki tötoknäl drudszki a neve. 
S ezzel a rekesztö-haläszattal vegeztünk is, s ätterherünk az emelö-haläszatra, 
melynek ket szerszäma el a Balatonon, az umbella &es a szak. 
As umbella. — Az umbella vagy emelöhalo vrövid leiräsa HERMAN szerint ez: 
«Ket felabroncs keresztbe van kötve s az igy keletkezö negy äghoz egy negy- 
szögletes hälö negy sarkäval van rähurkolva, az egesz pedig — a vizhez &s illetöleg 
a parthoz k£pest, t.i. a hol hasznälni akarjuk — egy rövidebb vagy hosszabb rüd- 
nak vastagabb vagy vekonyabb vegehez van erösitve» (306. 1.). Minthogy az umbella 
fökent a folyövizek szerszäma, erthetö, hogy a Balatonon Epen nem ältalanos 
elterjedesü, söt hogy Epen csakis azon a k&t ponton talältam meg, a hol melyebb 
folyöviz van, az egyik a Zala torkolata, a hol is a Fenek hidjäröl haläsznak vele, 
a mäsik Siöfok es Kiliti, a hol a Si6ö szakad ki a Balatonböl s a hol vele nem is 
a Balatonon, hanem a Siön haläsznak. Magan a Balatonon sehol sem hasznäljak s 
hogy nem benszülött szerszäm, földrajzi elterjedese elegg& mutatja. 
A gyükerezes. — Volt a Balaton deli reszeben — ügy Szigligettöl kezdve 
le Keszthelyig — a haläszatnak egy sajätsägos mödja: a gyükerezes. Gyükerezni, 
zsombekon vagy 2sombek alatı halaszni igy kellett: czöveket vertek a nyilt viz 
fenekere, ahhoz a viz melysege szerint !/,—1 öles zsineget, ennek szabad vegere 
pedig egy darab kivägott zsombekot kötöttek; a küsz a zsombekot megfürödte, 
