366 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
az öreghal aläja ment ikrät falni, a haläsz pedig csolnakjäröl vagy 2 m. kerületiü 
szakjaval csendesen a zsombek ala meritett s azt halastöl, mindenestöl kiemelte. 
Ma mär nem gyükereznek, ilyen nagy .szäkot mär en sem lättam, de Herman ide- 
jeben meg megvolt (310. 1.). 
A turbukhälöo. — A hajtö haläszatnak specziälisan balatoni szerszäma a Zur- 
bukhaälo,; ezt &s a vele valö haläszatot vagyis a /urbukoldst Hzrman O. könyve 317. 
lapjan igy irja le: «A Balaton deli reszen Elt azelött a hajtö-haläszatnak egy neme, 
mely turbökoläs neven jäarta s melynek föszerszäma a turbukhäl6 volt. Ez a turbuk- 
hälö alapjaban olyan volt, mint a kecsegehälö, t. i. ket öregszemü tükörhälö köze 
finom, apröbb szemü leheshälö volt fogva, tehät a häromsorosak köze tartozott. 
Hossza 10 m., szelessege 1 m., ina ölmos, apacs helyett pedig csak köteizete volt. 
A turbukhalöval valö halaszatot ket bödönhajö üzte, ügy, hogy a hälöval a kisebb 
nädüstököket bekeritettek s az üstököt a buklörüddal, mely 4—5 m. hosszü tolörüd 
volt, meghajtottäk. A halaszatnak ez a mödja a näd töven megfekvö halakra, \ı. m. 
csukära Es pontyra volt szämitva, különösen az utöbbira, a melyröl a tösägok halä- 
szai orszägszerte azt tartjäk, hogy azert fekszik meg a nädak töven, mert az ifjü 
gyökersarjakat a szäjaba veszi Es szopogatja». 
Minthogy HERMAN ezt a szerszämot ügy irja 
le, mint a mely «elt azelött» a Balaton menten, 
vagyis amely az Ö kutatäsai idejen mär nem volt 
meg, kipusztult s igy a leirast is csak, a nep be- 
mondäsa alapjan tudta megadni, ketszeresen erde- 
kelt e szerszam s noha nem sok remenynyel, el- 
követtem mindent, hogy e szerszämra s a vele 
valö haläszatra vonatkozö ismereteinket kibövitsem. 
Keneseröl kiindulva, a veszprem—zalai parton 
vegig egeszen Szigligetig sehol semmifele nyomära 
nem akadtam a turbukhälönak; a haläszok meg a turbuk szöt sem ismertek. Szig- 
ligeten kaptam az elsö nyomot; a szigligeti vizet a kilencezvenes evekben Koväcs 
Istvan berelte, töle pedig a buzsäki tötok birtäk alberletbe a haläszatot; ezek a 
buzsäki tötok halasztak itt Zurdrkhaloval s innen ismertek a szigligetiek is, a kik 
maguk azonban soha sem haläsztak vele. A hälö häromsoros volt s a nädüstökök 
bekeritesere szolgält. Szigligeten tül Balaton-Ederics haläszai erröl a turbukhälöröl 
mär mit sem tudtak, Meszes-Györökön a hälö soha sem volt hasznälatban, de 
ismertek Keszthelyröl, söt itt mondtäk azt is, hogy az maig is megvan &s pedig 
eleven alkalmazäsban Vörsön. 
Keneseröl kiindulva, de a veszprem-somogyi partokon haladva vegig, a tur- 
bukhälöra vonatkozö elsö adatot Balaton-Csehiben kaptam. A hälö häromretü 
volt, de egeszen mäskent hasznältäk, mint azt Herman leirja Es pedig ketfelekepen: 
rekesztö- €s eresztö-hälönak is. Elsö esetben az ärkokat rekesztettek el vele, aztän 
bukälöval j6 messziröl neki hajtottäk a halakat, melyek igy neki iramodva a hälö 
härmas szövevenyenek, abba menthetetlenül beleakadtak. A mäsik esetben eresztö- 
halö mödjära Ejszakära kiengedtek a vizbe s reggel a zsäkmänynyal együtt fel- 
szedtek. loy azonban csak a berekben haläsztak, a Balatonban a turbukhälöt egy- 
ältaläban nem hasznältäk. Fonyödon az egykori haläszberlönek, ROSENBERG-nek meg- 
maradt szerszämait ätnezven, meglepetessel lättam köztük a turbukhälöt, meg pedig 
100 öles nagysägban. Ennek a törtenete az, hogy a fonyödi haläszok a buzsäki 
> 
OARNZ, 
% % 
AR 
NN 
KR 
N Yung u 
RS NEN 
WE, =; 
RETTET 
ER 
ICH 
> 
a 
SR 
KOST > 
SERLERE ORLER 
OR 
6 
Y: 
“ 
X) N N? 
0 DARIN 
A 
C> 
IR 
ÜR N RD 
132. äbra. A turbukhälö egy darabja. 
