A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 367 
tötoktöl ätvettek &s megtanultäk a turbukhälö kezeleset s haläsztak is vele, de csak 
a berekben; a Balatonban soha. Mikor aztän mintegy 35 Evvel ezelött a RoSEN- 
BERG-Ek vettek berbe az itteni häläszatot, a hälöt mär itt gyakorlatban talältäk s 
megpröbältäk alkalmazni elöbb kiesinyben, utöbb nagyban a Balaton tavän; akär- 
mily nagy volt is a hälö, neve mindig turbukhälö maradt. — Balaton-Kesesztüron 
a turbukhälöt szinten ismertek, de ügy itt, mint Balaton-Szentgyörgyön azt csak a 
berekben hasznältäk, majd a Herman ältal leirt mödon, majd ügy, hogy kieresztet- 
tek a vizben s a halat messziröl bukälöval neki hajtottäk; mindket helyen azonban 
a szerszämot a berki tötsägnak tulajdonitottäk, mely a balatoni magyar haläsznak 
133. äbra. Turbökoläs a Balatonon. 
soha sem volt szerszäma. Vegül Keszthelyen, az odavalö haläszok szerint turbuk- 
hälö legaläbb 20 &v Sta nincs s ugyancsak szerintük az berki szerszäm volt, mely 
Keszthelyen (a zalai Balaton-parton) soha tül nem terjedt. 
Vörsön aztän kiderült, hogy ott a turbukhälö nemesak «azelött» Elt, hanem 
el mai napig is, azt 1899 deczembereben — tehät teljes 12 evvel Herman könyve- 
nek megjelenese utän — magam is lättam, söt ket peldänyt a M. N. Müzeum 
Neprajzi Osztälya szämära szerencsesen meg is vettem (132. äbra). A vörsi haläszok 
ezt a hälöt häromfelekepen hasznältäk. Az egyik möd az volt, a melyet HERMAN is 
leirt, s igy azzal itt mär nem foglalkozunk s csak kepet mutatjuk be a 133. äbrän. 
A mäsik esetben a haläsz kieresztette a hälöjät a vizben, azt sarkosan /\ ällitotta 
fel, csolnakjän került egyet s a halakat buklöval neki hajtotta a hälönak s mikor 
visszaert a hälöhoz, azt a zsäkmänynyal együtt kiemelte. A harmadik möd lenye- 
