368 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
gileg ugyanaz, mint a mäsodik, csakhogy nem egy haläsz üzte, hanem többen 
älltak össze közös haszonra; ilyenkor S—10 haläsz egyesült, ki-ki elhozta a maga 
turbukjät, azokat ügy ällitottäk fel egymäs mell€ sarkosan, hogy a hal ket-ket häl6 
közt meg ne szökhessen, a mint azt e kis schematikus rajz mutatja A\ANAN\\ ; 
a hälöt felällivta j6 messzire visszaeveztek s aztän megindult a hajtäs; a ket leg- 
szelsö halasz persze valamelyest elöre ment, hogy a hal ki ne szökhessen, mint az 
134. abränkon läthatö. Termeszetesen mindig a közepütt ällö turbukhäls fogta a 
legtöbb halat, mig a szelekhez mind közelebb fekvök, mind kevesebbet; az oszto- 
zäsnäl azonban ez soha sem szämitott, a zsäkmänyt teljesen egyformän osztottäk 
el. A vörsi haläszok különben a turbukhälöt tiszta berki szerszämnak mondjak, 
melynek mestereiül ök is a berki tötsagot jelöltek meg. 
134. äbra. Neki hajtäs a turbuknak. 
Nem kevesbb& fontos azonban az sem, hogy a balatoniak Zurbuk- vagy turbik- 
hälo neven meg ket egeszen mäs szerkezetü hälst is ismertek, mindkettöt ismet 
csak a buzsäki tötok reven. Szigligeten megcsinältäk e halö modeljet is, ez nem 
volt mäs, mint egy nagy szäk, csakhogy ennek szäjat nem kerek, hanem felkör- 
alakü abroncs nyitotta ki; az abroncs egyik vegetöl az abroncs közepen ät haladt 
ferden a rüd, mert ezt nem läbröl, hanem csolnakröl kezeltek. Balaton-Edericsen, 
hol, mint lättuk, a häromszoros turbukhälö egyältaläban ismeretlen, ezt az utöbb 
leirt s egysoros hälöb6öl allö szäkalakü hälöt szinten ismertek turbuk- vagy turbik- 
hälö neven, de az edericsieke a szigligetieketöl abban különbözött, hogy a halö 
hosszü farkäban 3 abroncs volt elhelyezve, mint azt 135. äbränk mutatja; az ede- 
ricsiek ezt szinten a berki tötok szerszämakepen ismertek. 
A turbukhäalö neven tehät a berki töt haläszatnak egy a magyar bokorhalöhoz 
elegge hasonlö egysoros hälö nemet is ismerik a Balaton menten, a mely azonban 
a balaton-tavi haläszatnak soha sem volt törzsökös szerszäma. 
