A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 369 
E hälök csoportjaban kell felemlitenem a hajtö halöknak meg ket nemet, 
melyeket szinten berkieknek tartanak s melyeket HERMAN OTTÖ szinten nem ismer- 
tet. Az egyik, melylyel Szigligeten ismertettek meg, a dukalo halo.: ez is hälözsäk, 
melynek nyiläsät egyöles ätmeröjü abroncsra hüztak; az abroncshoz egy häromöles 
rudat kötöttek ügy, hogy az felezte a nyiläst; a zsäk 1—1!/, öles hosszü volt, 
hegyes farkban vegzödött (136. abra); beaällitottäik a bokros partok alä s a halakat 
bukälöval kergettek bele.! A mäsik, mely Vörsön maig is alkalmazasban van, a hol 
is aM. N. Müzeum Neprajzi Osztälya szämära egyet beszereztem, a kemenezehalo. 
Ez is hegyesfarkü hosszü halözsak, nyiläsa azonban nem kerek, hanem csak felkör- 
NL 7 EN \ 
N 
X 
on 
= 
135. äbra. Turbukhälö B.-Edericsen. 
abroncsra van hüzva; a nyiläs alsö egyenes inänak közepetöl azutän hosszu rüd 
indul ki, mely a felabroncs közepehez van kötve, ott meghajlik s tülsö vege a 
halözsak csücsähoz van kötve ügy, hogy ezt egyenesre hüzza ki (137. äbra); a zsäk 
keskeny reszeben olykor ke&t abroncs van, hogy azok azt meglehetösen nyitva 
Mi 
ap 
Y 
AUERSS 
136. äbra. Bukalöhälö Szigligeten. 137. äbra. Kemenczehälö Vörsön. 
tartsak. Ezt a hälöt a haläsz kiczövekelte s a halat labän neki buklözta. Ez a hälö 
megvolt Zalaväron is.? 
As eresstöh@alö. — Az ällitöhaläszat e szerszäma, az eresztöhälö, nem egyeb, 
mint hosszü hälöfal; hossza 20 öl, szelessege egy öl s egy ilyen darab tesz egy 
veget. Van felsö ina, also ina €s ket oldalt keresstkötele vagy keresztina,; magät a 
halöt, minthogy bolti pamutböl keszül s olykor nagyon is finom, nem lehesnek, 
U A bukälö hälö nevet Herman ugyan felemliti a Mesterszötärban Göcsejböl, de le nem 
irja, hanem utal a puposhälö Es boritö szavakra; a püposhälö nev mint czimszö azonban egyälta- 
laban nem talälhatö a Mesterszötärban; s az, hogy Herman e hälöt a boritöval azonositja, mutatja, 
hogy 6 a bukälö hälöt egyältaläban soha sem lätta. 
® Ugyanezt a hälöt härom abroncscsal irja le vono- vagy huzo-halo neven BELLOSICS BALINT 
Hetesböl a Mura &s Kebele mellöl (A M. N. Muz. Nepr. Osztälyänak Ertesitöje 1902. III. evf. 
2932, ].). 
A Balaton tudom. tanulmänyozäsänak eredmenyei. III. köt. 2. resz. 24 
