370 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
hanem se/lyemnek mondjak; fölinan kettös töves gyekenyböl keszült pozak, alinan 
pedig öles tävolsägban Adloköverk — az eresztöhälönäl kövellök — vannak felkötve. 
Egy ilyen 20 öles vegnek az alinan, mindket vegen egy-egy, a kövellöknel nagyobb 
kö6 van s ezeket vegkönek nevezik. Ha ket ilyen hälöt összekötnek, a ket hälönak 
nem negy, hanem csak harom vegköve lesz, mert közepütt, az Összekötes helyen, 
közös kö hüzza le öket; ennek a neve mär nem vegkö, hanem derekkö, örkö vagy 
Joglalokö. Ha pedig meg több ilyen hälöt füznek össze, akkor e nagyobb köveket 
altalänosan zagy kövellöknek hivjak. A halö felsö inan, a nagy kövellöknek meg- 
felelöen ü.n. örör lebegnek a vizen, melyek tövesgyekenyböl süveg formära keszül- 
nek (reszletes leiräst es rajzot ad röluk Herman a 321., 322. lapokon); ez ört nevezik 
bucsernak is, kotdnak is, mindket nevet Tihanyban jegyeztem fel. Az ör helyett 
jegszakadäaskor, a mikor azt a zo] Es presznya könnyen Öösszemorzsolnä vagy le- 
tepne, egy karesü gyekenynyaläbot alkalmaznak, melynek kaczer, Tihanyban /apos- 
kola a neve. Magät a hälöt a Balatonon eresziö, eregetö, vetö vagy pamukhalonak 
nevezik. Haläszäskor 8—10, söt olykor 50 ilyen veget is összetoldanak, napnyugta- 
kor azokat csolnakröl szel mentiben eresztik s igy valösagos aällö falakat hüznak 
a vizbe; reggel, napkeltekor aztän felszedik, a belejük nyaklott halat kivetik; a 
hälö nappal a teritön szärad. Különösen a Balaton feneken levö ü. n. köveket sze- 
retik ezzel a hälöval meghaläszni. Az eresztöhälönak különben a különfele halakra 
külön-külön alakja volt s ezt arröl a halröl neveztek el, a melynek szäntäk. lgy 
volt gardahalo, mely negyvenes czernäböl keszült czolos szemekkel; sällöhalo har- 
minczas czernäböl mäsfel czolos szemekkel, 40 öl hosszu es 40 szem szeles; 
pontyhalo huszas czernaböl ket czolos szemekkel, egycbkent ugyanolyan meretü, 
mint a süllöhälö; az önhalo csak kicsivel öregebb szemü, mint a pontyhälö, hasonlö- 
kepen a keszeghalo is, a fogashalo vegül tizes czernäböl keszült s szemei härom 
czolosak. Herman különben e haläszatot n&met eredetünek tartja (320. 1.), annyi 
azonban bizonyos, hogy a felszereles tiszta magyar &s balatoni. A bödönhajö ideje- 
ben Kenesetöl Keszthelyig ältalänos volt az eresztöhälö hasznälata, az üj reszveny- 
tärsasäg azonban azt vegkep beszüntette, mert nem lehet ellenörizni sem azt, hogy 
mennyi hälöt eresztettek, sem azt, hogy mennyi halat fogtak. 
Mint ugyancsak az ällitöhaläszat egyik szerszämät, itt kell meg felemlitenem, 
hogy Badacsony-Tomajban &es Tördemiezen — de a Balaton melleken sehol mäsutt — 
egy ü. n. Zäzö-halo nyomaira akadtam; hälöt magät nem lättam, mert felvetelem 
idejäben mär egyältaläban nem haläsztak vele, de elmondtäk, hogy olyan volt, 
mint az eresztöhälö, volt als6ö &s felsö ina, kövei es pötäi, de nem eresztettek, 
hanem ket veget ket a vizbe vert karöra akasztottäk. Hozza a felallitäsra nezve 
hasonlö hälökent a Herman O. ältal leirt tiszai maräzsahälöt emlithetem fel. 
A keresö haldssatnak a Balaton melleken semmi nyomära sem akadtam. 
A vetöhälö. — A vetöhäl6 egyältaläban nem balatoni hälö s noha a Siön 
az regen megvan s ott tösgyökeres szerszämnak lätszik, onnan nem tudott bejutni 
a Balaton mell&kere, mig olyan haläszok nem hoztäk be, a kiknek az szerszäm- 
leltärukhoz tartozott, t. i. a tiszaiak. Egybehangzö a ven haläszok azon ällitäsa, 
hogy a vetöhälö a Balatonon a tiszai haläszok bejövetele elött ismeretlen volt, s 
ezt megerösitik a többi adatok is. A kilitiek pontosan megmondtäk, hogy az elsö 
doböhälökat — 6k igy nevezik — a tiszai haläszok hoztäk be a hatvanas Evekben, 
majd egy Krosz nevü siöfoki kereskedö hozatta azokat, meg pedig Szegedröl. 
Kilitin, Siöfokon csak hasznältäk, igaz, hogy nem a Balatonban, hanem a Siön; 
