A Balaton-melleki lakossag neprajza. 371 
de tovabb alig tudott terjedni. Zamärdin akkor, mikor ujsäg volt, 4—5 evig hasz- 
nältäk, de aztän lemaradt, es hasonlökepen volt ez a fonyödi berekben is. Ma mär 
senki sem hasznälja. Alak szerint az ältalam lätott peldänyok ahhoz a typushoz 
tartoztak, melyet HERMAN nyugoti forma neven ismertet (331. 1.). 
A hurokvetö haldszatot a balatoni ember nem ismeri. 
A boritöo. — A tapogatö haläszatnak a Balaton melleken egyetlen szerszäma 
el es ez a borito, mely a Balaton halaszatät a Velenczei-töeval a legközelebbi rokon- 
sägba hozza. A fehermegyei (Velencze-tavi) boritöt, vagy az ottani täjszöläs szerint 
burettot HERMAN O. ugsyanis igy irja le: «Ez majdnem  felgömbös, harangalakü s 
szepen egyesitett nyolczas kävara feszitett hälöböl valö, felül megfelelö nyilassal ; 
ezen ät egy nem egeszen ket meter hosszü rüd van kötve, mely nyelnek szolgäl.» 
Ez a leiräs es a Herman ältal hozzaadott kep tökeletesen egyezik azzal a rajzzal, 
melyet Endreden egy a csendörseg altal elkobzott boritöhälöröl keszitettem (138. ä.), 
s melyet aztän ältalänosan megtalältam Kenesen, Paloznakon, Füreden, Tihanyban, 
Tomajban, Tördemiezen, Meszes-Györökön, Kilitin, Zamärdin, Köröshegyen &s 
Szarszön borito, bureto, burito €es burogato wevek alatt. Ez a balatoni haläszatnak 
ketsegtelenül ösi soron tartozcka, 
nemcsak azert, mert megvolt mär a 
tiszai haläszok ideje elött is, hanem 
mert az orszäg maäs reszeiben, ügy 
lätszik, ez az alak nincs meg, söt 
ezt az alakot a Tisza menten egy- 
ältaläban nem hasznaljak. De azert 
a tiszai haläaszat — ideig-öraäig — 
erre is hatott; ugyanis Badacsony- 
Tomajban, Kilitiben es Zamärdiban 
lättam olyan boritöhälöt, mely ket- 
soros — egy öregebb &s egy apröbbszemü — hälöval volt boritva, mär pedig 
138. aäbra. Balatoni borito6. 
HERMAN szerint az, hogy a tapogatö többsoros hälörendszerre van fogva, egyenesen 
a szegedvideki käväs tapogatö sajatja, noha az härom sor hälöval — ket tükörhäls 
közt finom lehessel -—— van boritva. 
A ssigony. — A szigonyos halaszat az egesz Balaton menten ältalänosan el 
volt terjedve; a balatoni haläsznak a szigonyozäs annyira veriben van, hogy arröl 
mind a mai napig nem tudott lemondani. Mär Herman 1887-ben megemliti, hogy 
a Balaton melleken a szigonynyal valö haläszat szigoruan el van tiltva s a szigony 
ott csak a mereszebb haläsz padlasan bujkäl, de azert en meg 1900-ban sem taläl- 
tam oly falut a Balaton mellett, a hol szigonyt ne lättam vagy ne vettem volna s 
nem egyszer epen a birö kamräajäban a buza vagy kukoricza közül astam ki azt. 
A szigonyok vagy egyaguak s ezek a dardaszıgonyok, vagy löbbaguakr. Az 
egyagü vagy därdaszigonynak a Balaton mellett csak halvany nyomära akadtam; 
a lengyeltöti föszolgabirö ugyan közölte velem, hogy azt Lellen hasznältäk, Lellen 
a halaszok az adatot megerösitettek, megmondtäk, hogy az ärkokban es a Berek- 
ben haläsztak vele, hogy kütyüje (köpüje) es nem makkja volt, de mutatni mar 
egyet sem tudtak. Ha tehät a därdaszigony a Balaton mellett meg volt is, az 
semmi esetre sem lehetett ältalänos, sem benszülött szerszäm, mikor, honnan &s 
hogyan került ide, azt ma mär megällapitani nem lehet. A többägü szigonyok 
közül a Balaton mellekeröl teljesen hiänyzanak a Keritö, oldaltvago, nyaklo &s 
24* 
