A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 375 
alakjara, mint koväcsolasära nezve tökeletesen egyezö s csakis nagysägäban elterö 
ketägü es makkos szigonyt hoztak elem (154. ä.), a tihanyi lelet kora iränt minden 
ketsegem eloszlott, mert az, noha nehäny Evet a vizben töltött, ep ügy recens, mint 
tomaji pärja. Kezdetben arra gondoltam, hogy ez a ket szigony talan szinten a tisza- 
melleki haläszsag balatoni expeditiöjänak emleke, e mellett szölana a szigonyok ket- 
agüu volta, de kizärja ezt a feltevest az, hogy az ägak nem körömszakäsok, hanem 
hegyes szakäsok, s hogy megerösites szerint nem köpüsek, hanem makkosak s igy 
hatärozottan a keszthelyi szigony-typusokhoz csatlakoznak. A tomaji szigony gazdä- 
jaröl, szärmazäsäröl semmi bizonyosat nem tudtam meg, a ki elöhozta, mär harmad- 
kezböl kapta, s igy a szöbeli közles sem nyujtott felvilägositäst arra, hogy hogyan 
került az a ketägü szigony ide, a hol azt a haläszok lehetetlen alaknak tartjak. 
Abböl, hogy a tihanyi vizböl kifogott peldäny pärja Tomajon elökerült, az követ- 
kezik, hogy a tihanyi peldäny nem unicum, söt, hogy ez a makkos, hegyes szakaäs, 
ketagu alak, maig is El; abböl, hogy a Balaton melleken nincs meg, söt nem is 
tudnak röla, az következik, hogy az a ket peldäny mäs videkröl került ide; ha ez 
igy van, akkor a makkos szigonyok elterjedese nem szoritkozik csupan a Balaton 
mellekere, hanem ez mär csak valamely hatärterülete annak, a hol a 
makkos szigonyok el vannak terjedve, s a mely minden valöszinüseg 
szerint a Keszthely es Tomaj közti Balaton-parttöl Eszakra esik; ezen 
a területen kell egy völgynek, egy videknek vagy egy neptöredeknek 
lenni, melynel a makkos ketägu szigony Ep ügy typus, mint a köpüs N, 
ketägu a Tiszän, vagy a makkos häromägü Keszthely videken s aza ket N 
peldäny, melyet Herman Es En talältunk, csak erröl a videkröl kerül- 
hetett a Balaton melle. Akkor &s ott, mikor a szigonyok egyes alakjai | 
annyira typuszerteküek s oly helyhez kötöttek, mint azt epen a Balaton, 154. Abra. 
a velenczei t6 €s a Tisza mellett lättuk, csakis e felteves magyaräzhatja Ktäst es 
meg a ketägu makkos szigonynak a Balaton melleken valö elöforduläsät, Be 
a mit igazolni, vagy mas megvilägitäsba helyezni a jövö feladata marad. 
Horgdäszat. A balatoni horgäszatröl Herman külön sehol sem emlekszik meg, 
igaz, hogy ez reg jelentöseget vesztette, de volt s en magam a Balaton mellet a 
horgäszat negy szerszämät talältam meg, a kosztos horgot, a veghorgot, a pörgö 
horgot Es az ätkötö horgot. 
A kosztos horgot a Balaton mellett ältalänosan szyZa, sujtallo neven, ritkäbban 
egyes horog vagy korczos horog neven ismerik. Van neki vagy härom öles nyele 
körisfaböl, de eleje vagy csapovege somfavesszö; erre kötik ra a4—5 öles inat; 
ezen van a buklato vagy gyekeny pota, mely billenesevel jelzi, hogy a hal pedzi a 
a horgot,; a buktatötöl indul ki a mintegy ket araszt hosszü cserke vagy Zalpallo, 
derekän slomgombbal, vegen a horoggal, melyet Tördemicz haläszai igen jellem- 
zöen maig is Zä-nek neveznek, a melynek szakalla van s a melyet küszszel, 
szalonnäval vagy kukaczczal csaliznak fel. Ez a kosztos horog annyira közismeretü 
dolog, hogy hasznälata bövebb magyaräzatot nem kivan. 
A veghorog, melyet a Balaton melleken ezen ältalänos neven kivül meg ere- 
getö vagy eresztö horognak is neveznek, nem egyeb mint fenekhorog. Ennek van 
egy 20—-60 öl hosszü zna, vegen j6kora kövel a vegkövel; az inon 1—1'/, ölenkint 
cserkck vagy talpallok, következnek, melyek az inra farkaskörömmel (155. äbra) 
vannak rähurkolva, a cserkek 3—6 läb hosszuak s vegükön van a felcsalizott horog. 
Minden ötödik horog utän egy kövellö s minden ket kövellö közt a közepen egy 
