376 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
gyckeny következett; a kövellök cserkeje hosszabb leven, mint a horgoke, a horgok 
a vizben szabadon lebegtek, mert a gyekeny a derekinat fentartotta. A kövellök, 
illetöleg gyekenyek cserke&jet kZümadzag-, illetöleg gyekenymadzagnak hivtäk. A csali 
lötetü, aprö keszeg, zöld szecskü volt (156. abra). Az igy felszerelt veghorgot csol- 
nakr6öl eresztettek ki a vizbe Ejszakära s aztän hajnalban szedtek fel. A horog ma 
mär mind bolti horog. A veghorog felszedesere nem fentöt hasznälnak, az a Balaton 
melleken egyältaläban nincs meg, hanem Xeresöt, ami nem mäs, mint egy negy- 
äagü vasmacska, melyet szabaditonak is neveznek. 
Mig a kosztos Es a veghorog a Balaton melleken a horgäszatnak ältalänosan 
elterjedt szerszama volt, addig az atkötö Es pörgö horog annak csak egy-egy pont- 
jaröl ismeretes s ügy lätszik, epen nem volt ältalänos elterjedesü. A porgö horgot. 
Kilitin jegyeztem fel, nem lättam, csak haläszok mondtäk el, hogy a horog ina ket- 
agu fäacskära volt csavarva, horgät felcsaliztäk. Es csurdt csukaval fogtak; ha a csalit 
ugyanis bekapta egy kis !/,—1 fontos csuka, a haläsz akkor azt nem räntotta ki, 
hanem az inat utäna pergette, mikor aztän a kis csukät bekapta egy 5—6 fontos 
nagyobb csuka, akkor a haläsz is kiräntotta horgät s vele a predät a vizböl. Az 
atkötö horgot N örsröl jegyeztem fel; ezt ott harcsara Es csukära hasznältäk; ket 
vizbe vert czövekre kifeszitettek az inat, erre ketölenkint jöttek a 1!/, sukkos tal- 
: 
155. äbra. Farkasköröm. 156. äbra. A veghorog. 
pallök, ezek vegen a bolti horog; a csali a harcsänak löfereg vagy tüdö, a csukänak 
aprö hal volt. 
* 
A tulajdonkepeni halaszat ismertetese ezzel veget is Eert; mindössze meg a 
rakadszatröl kell nehäny szöt szölanunk, a mennyiben a räkäszatot is a haläszat 
kereteben szoktäk ismertetni: A Balatonban igen sok volt a räk, de a hetvenes evek 
folyamän teljesen kipusztult; az &vet pontosan senki sem tudta megmondani, a häny 
helyen kerdeztem, annyi evet mondtak, a legkorabbi Ev 1867, a legkesöbbi 1880 
volt. Kipusztuläsät tulajdonitottäk fagynak, nagy vizäradäsnak &s betegsegnek. Faj- 
täja szerint mäs volt, mint a folyami räk, ez fekete, a balatoni pedig feher volt s 
hivtäk kecskeräknak. Fogtäk este, näd längjänäl, szabad k&zzel, fogtäk räcscsal, meg 
nädra hüzott kecskebörrel. Ma ujböl kezd szaporodni, de lassan. 
Es vegül a haläszat kereteben kell felemlitenünk a Zekenösbeka-fogdst is 
azert, mert az erröl szölö intezkedes azonkepen egy haläszkontraktusban foglaltatik. 
Endreden egy meglehetös nagy patak hajtott ket malmot, az alsö- Es felsö-endredi 
malmot; a patak haläszata es nädläsa a tihanyi apätsäge volt; ha ez nem sokat is 
ert, hires volt e hely a tekenös bekäiröl, a melyeket, hogy a tihanyi apätsäg urai 
ugyancsak megbecsültek s beszerzesükre nagy sülyt helyeztek, kitünik az Endred 
közseghäzän Örzött következö szerzödesböl: 
«Contractus, melly szerent kiadatik a Mgs Urasäg reszerül Endred helysegnek 
a Felsö &s Alsö Endredi Malom Javaknak Haläszattya es Nädläsa e’ következendö 
