A Balaton-melleki lakossag neprajza. 379 
lelt, de azokra nem is ügyelt, mert az egesz Balaton mellekenek nepet mai älla- 
pota szerint magyarnak vette s egyes csoportok idegen eredetenek, bär tudott röla, 
befolyäst nem tulajdonitott. Amde Czirsusz a terület különbözö reszein bizonyos 
szokäsbeli különbsegeket talalt s azok ismertetesenel ismetelten szembe is ällitja 
a keleti es nyugoti, a deli Es Eszaki videket. A lakodalmi szokäsoknak ilyen geo- 
graphiai elkülönüleseröl azonban a Balaton melleken szö sines. Ez nem azt jelenti, 
hogy Czirgusz rosszul €Eszlelt, ami különbseget 6 talält, az tönyleg megvan, hanem 
azt jelenti, hogy keveset £Eszlelt, mert ha nem videkenkint, hanem falunkint vegezte 
volna gyüjteset, meglätta volna, hogy e különbözö területeket nem välasztjäk el 
egymaästöl Eles hatärok, hanem azok közt fokozatos ätmenet van a szokäsokban, 
s akkor ezeket a különbsegeket nem földrajziaknak, hanem chronologiaiaknak 
magyarazta volna. 
A lakodalmaknak a Balaton melleken ugyanis egyseges typusuk volt a magyar- 
sagnal, csakhogy ez a typus nem a mai ällapotokban gyökeredzett, hanem sokkal 
regebbiekben, a mikor a gazdasägi küzdelem nem kenyszeritette a nepet minden 
teren a takarekossagra s meg Öörömeben is a merseklesre. Az ällattenyesztest nem 
korlätozta a belterjes földmüveles, a szölöt nem pusztitotta el a phylloxera, a halä- 
szat szabad volt, a nep — forgalmi eszközök hijan — nem tudta Es nem is töre- 
kedett ertekesiteni gazdagsägät; ebben a korban volt a magyar lakodalom teljes 
viragaban, teljes kifejlödeseben s annak minden reszlete a szäzados fejlödes nyomät 
viselte magän. A lakodalmak e teljes alakjat a XIX. szäzad mäsodik felebe esö 
oriasi gazdasägi ätalakuläs teljesen megvältoztatta, s a mennyiben az ätalakuläs a 
különbözö falvakban különbözö6 mödon Es különbözö idöben törtent, termeszetesen 
a lakodalom ösi typusa is különbözökepen vältozott meg. Nehol elöbb volt szük- 
seg a takarekossägra, mäsutt kesöbb;, nehol egyben kellett takar&koskodni, mäsutt 
mäsban; a regi typusböl itt ez, ott amaz töredezett le; egyik helyen több, a mäsi- 
kon kevesebb maradt meg abböl; nehol egesz reszletek eltüntek, mäsutt csak egy- 
egy csökeveny vagy talän csak emlek maradt hirmondönak. 
A Balaton 50 közsege eleg nagy es földrajzilag elegge tagozott területen 
fekszik ahhoz, hogy az ösi szokäsok megmaradäsäban a legkülönbözöbb fokoza- 
tokat tüntesse fel; ezeket magyaräzta Czirgusz helyi jellegüeknek, holott ezek mind 
az eredeti lakodalmi typus töredekei, melyek egymäs mellett egyetlen közös keret- 
ben kitünden megfernek, egymäst kiegeszitik, ha egyarant figyelembe veszszük a 
multat &s jelent. Minderre CzirBusz maga is räjött volna, ha anyagät abböl a szem- 
pontböl vizsgälja meg, hogy a mit 6 csak az Eszaki reszen &szlelt, tenyleg szem- 
ben äll-e azzal, amit ö& a deliröl mint elteröt ir le; En ilyen szempontböl ätneztem 
az 6 anyagät s meggyözödtem arröl, hogy &szleletei nem ällnak egymässal szem- 
ben, sohasem elterök, hanem egymäst kiegeszitök, egymäst megtürök. Itt csak 
egyetlen peldät emlitek fel a 288. lapröl: 
CzirBusz szerint a Balaton &szaki mell&ken az esküvöre valö induläs a menyasszonyos häz- 
böl törtenik; a völegeny kerö-näsznagya ugyanis beköszönt a häzigazdähoz s elökeretven a meny- 
asszony kiadö-näsznagyät, ettöl kikeri a menyasszonyt, a kit kiadnak s a kivel aztän gyalog eskü- 
vöre mennek; onnan a völegeny häzähoz teınek vissza s ott költik el a vacsorät. 
Ezzel szembeällitja Czirgusz a Balatonmellek deli videket, «a hol mäs a szokäs». 
Szerinte ugyanis a deli videken a vendegek a völegeny häzänäl gyülekeznek s megreggeliz- 
ven, elmennek a menyasszonyert kocsin, esketö utän ugyancsak kocsin visszamennek a menyasz- 
szony häzähoz, ott megebedelnek s estefel& viszik a menyasszonyt üj ura häzähoz s ott költik el 
a vacsorät. 
