380 A Balaton-melleki lakossäg neprajza. 
Lehetetlen, hogy a ki ezt a ket leiräst elolvassa, €szre ne vegye, hogy ez 
ket töredek, mely a legszebben eg£esziti ki egymäst. Tudnunk kell, hogy a balatoni 
parasztlakodalmaknäl a völegeny vendegeit külön hivtäk meg s a menyasszonyeit 
is külön, amazok az esküvö reggelen a völegeny häzänäl, emezek a länyos häznäl 
gyültek össze. A völegeny, hogy vendegei türelmesebben värjäk be egymäst, meg- 
kinälta öket enni-innivalöval s mikor mind együtt voltak, mentek a menyasszonyetrt. 
Igaz, hogy CzirBusz ezt csak a deli videkröl emliti, de hogy igy kell lennie az 
eszakin is, kitünik abböl, hogy Cziırzusz a kerö-näsznagy «beköszöntes»-Eröl szöl. 
Hogy a kerö-näsznagy beköszönthessen Es hogy a näsznep a menyasszony häzätöl 
indulhasson, ahhoz a völegenynek a maga sajät vendegeivel, keröivel mär elözöleg 
ät kellett mennie a sajät häzäböl a menyasszonyeba. CzirBusz csak az eszaki videk- 
röl emliti a menyasszony kikereset, holott ennek nyilvänvalöan minden lakodalom- 
nal kivetel nelkül meg kell lennie, mert kikeres nelkül sehol sem adjak ki a 
menyasszonyt. Czirßusz a kocsizäst csak a deli partröl emliti fel; regen a paraszt 
lakodalmas menet mindig kocsin järt, most azonban a Balaton &szaki reszein 16 
alig van, a legelök fogyäsa s az ältalänos elszegenyedes a lötartäs fenyüzeset 
ugyancsak korlätozza s igy bizony a lakodalmaknäl is megelegszenek a gyalog- 
szerrel; ott, a hol több leven meg a legelö, a 16 is több, a deli vagyis somogyi 
reszeken, a kocsikäzäs szokäsa is toväbb tartotta fenn magät. CZIRBUSZ szerint az 
eszakit parton atemplomböl egyenesen a legenyes häzhoz mennek vacsorälni, a deli 
parton a menyasszonynäl megebedelnek s aztän este — mikor az üj asszonyt Üj 
ura häzahoz viszik — mennek a völegeny häzahoz vacsorära; amaz szegenyebb, 
emez jobb mödü lakodalom; annäl delutän van az esküvö (hogy ne kelljen ebedet 
is adni), ennel delelött esküsznek s igy az ebedet a menyasszonynäl, a vacsorät 
a völegenynel költik el; amaz csak a viszonyokkal megalkuvö egyszerübb formäja 
ennek, mely ma is ältalänos s mely a lakodalmazäs e reszenek teljes alakjat tünteti 
elenk. A Czirzusz ket leiräsa tehät tulajdonk&epen egygye& olvad össze, egy a mäst 
kitünden kiegesziti s megszünik az a földrajzi elkülönzes is, melyet 6 lätni vel; 
egyesitett szövege pedig szölna igy: 
A vendegek a völegeny häzanäl összegyülekezven, megreggeliznek s elmennek a menyasz- 
szonyert; ott a völegeny kErö-näsznagya beköszönt a häzigazdahoz s elökeretven a menyasszony 
kiadö-näsznagyät, ettöl kikeri a menyasszonyt, akit kiadnak s akivel aztän az esküvöre indulnak, 
regen Es itt-ott (a deli videken) m&g ma is kocsin, ältalänosan azonban gyalogszerrel. Esküvö utan 
ugyancsak kocsin, illetöleg gyalog a menyasszony häzähoz tErnek vissza, ott megebedelnek, onnan 
estere a menyasszonyt ätviszik az üj ura häzähoz s ott költik el a vacsorät, a tulajdonkepeni lako- 
dalmat. Szegenyebbek delutän esküsznek, hogy ebedet ne kelljen adniok; ilyenkor a templomböl 
egyenesen a völegeny häzähoz vonulnak vacsorära. 
Igy birälva meg a magam gylijteset is, az aläbbi sorokban a balaton-melleki 
lakodalmazäsnak lehetöleg teljes k&pet akarom megväzolni, megjelölven mindenütt, 
ha elteresek vannak s rämutatvän arra, hogy az elteresek chronologiai, ethnologiai 
vagy esetleg tenyleg földrajzi termeszetüek-e. Ebben, a mennyire lehetett, felhasz- 
naltam CzirBusz anyagät is (ezt mindenütt külön megjelzem), ämbär 6 inkäbb egyes 
reszletek kidolgozäsära, mint egy ältalänos &s teljes k&p megfestesere helyezte a 
fösülyt. 
A Balaton mellekenek nepe häzassägköteseben Eepen nem ragaszkodik sajät 
falujahoz; a mint a szomszed falvak eljönnek az 6 leänyaikert, ök is elmennek 
asszonyert a szomszed falvakba; e tekintetben falvaink ältaläban felesek, vagyis 
az asszonyok fele helybeli, mäsik fele a szomszedsägböl behozott. Az esketesekröl 
