A Balaton-melleki lakossag neprajza. 
i Zu. 
a lanyt, kit neki ajänlanak, elöször a templomban, hogy lässa, hogyan tud öltözködni, 
aztan otthon a häzban, hogy lassa, milyen gazdasszony. Ez a /ednynezo. 
Ha a legenynek a läny megtetszik, rövid idö alatt mäsodszor is meglätogatja 
azt; de akkor mär a szüleivel meg egy kerö emberevel, a ki rendesen valamelyik 
idösebb rokona, sögora, nagybätyja, keresztapja stb., megy ät a faluba, a hol vala- 
melyik rokonhoz vagy j6 baräthoz szällanak. A csaläd innen jelenteti be magät 
a länyos häzhoz, hovä aztän ätmennek. Rövid, ältalänos beszelgetes utän a kerö 
allva elmondja a maga kerelmöt, hogy az itt levö fiatal ember szamära szeretne 
elnyerni a häz leänyät «elöször gyürüsül, mäsodszor jegyesül, harmadszor hitvesül» 
A leäny szülei erre semmi hatärozott välaszt nem adnak, hanem 3—7 napi halasz- 
tast kernek. 
Ha a halasztäs ideje letelik s a leany csalädja nem lätogat el a legeny falu- 
jaba, ez azt jelenti, hogy a legeny sem a leänynak, sem szüleinek nem kell. Ha 
azonban a legenyt megkedveltek, a leany ket kiadöt ker fel s ezekkel Es szüleivel 
a kellö idöben ellätogat a legeny falujäba, a hol valami rokonnäl vagy ismerös- 
nel mindnyäjan megszällnak s a legeny häzänäl bejelentik jövetelüket. Majd meg- 
jelennek, megnezik, megvan-e a legenynek mindene, a mia häzas elethez szükseges, 
megnezik häzät, pinczejet, padläsät, j6 gazda-e? Bizony-bizony, ma mär megesik az, 
hogy a legeny jö barätaitöl, szomsze&daitöl keri kölcsön mindazt, a mije hiänyzik s 
azt adja ki magäenak. Ez a szemle a haztuznezes vagy hastdjnezes. Kielegitö leven a 
szemle eredmenye, a tärsasäg a szobäba gyül s aket kiadö Es ket kerö az Erdekelt 
felek jelenleteben megkezdi a häzassäg penzügyi reszenek tärgyaläsät, az egyezkedest. 
Ha a leäny ugyanabban a faluban &l, mint a legeny, a häzassägszerzes sokkal 
egyszerübben indul meg. Leänynezöre nincs szükseg, mert hiszen a legeny csak- 
nem mindennap lätja, söt ismeri is a leänyt. Haäztäjnezesre sincs szükseg, mert 
hiszen a falubeliek igen jöl ismerik egymäs anyagi helyzetet. Ilyen esetben, ha a 
pokolpemet jöl vegezte dolgät, a legeny egy nap egyedül ällit be a länyos häz- 
hoz, alänyt megkeri s megkerdezi, mikor jöhetne el hivatalosan embereivel. Meg- 
kapja a halasztäst, mely idö alatt a läny szülei m&g egyszer megbeszelik a dolgot 
arokonokkal s csak, ha azok is mind jövä hagytäk a kötendö frigyet, akkor üzenik 
meg a legenynek, mikor jöhet hivatalosan keröbe. A legeny erre felker ket keröt, 
a leäny ket kiadöt s a keres napjän a kerök a legenynel, a kiadök a leänynäl 
mulatnak napnyugtäig. Mikor mär j6 sötet az este, nagy titokban, hogy senki meg 
ne lässa, hogy kerök mennek a häzhoz, a legeny a ket kerövel ätmegy a leäny 
csalädjähoz s beköszöntven, megkezdödik az egyezkedes. 
Innen kezdve az eljäräs a helybeli vagy szomszed falubeli leäny megkeresenel 
ugyanaz, a különbseg csak az, hogy az elsö esetben az egyezkedes a länyos häz- 
näl, az utöbbi esetben a legeny häzänäl folyik. 
Az egyezkedes megkezdesekor az asztalt feher abrosz boritja, de etel-ital 
nincs rajta. Miutän a jelenlevök megbeszeltek az utolsö ökörväsärt, a gabona älla- 
potät s minden egyebet, ügy j6 felöra mulva az idösebb ker6 feläll s megkeri a 
leänyt a szülöktöl. A szülök igenlö nyilatkozatära a ker6 a leänyhoz fordul s illen- 
döen &s jöakarattal kerdi, hogy ismeri-e a legenyt; az szegyenkezve bevallja, hogy 
igen, de mikor azt kerdik töle, hogy hät hozza menne-e felesegül, csak nehezen, 
nagy bätoritäsok közt, a kemencze mögül nyögi ki az igent. Az egyezkedes elöz- 
menyei ezzel lezärulnak, a häziasszony a leteritett asztalt megrakja kaläcscsal, sülttel, 
borral, de a vendegeket meg mindig nem kinälja meg. 
